![](https://www.str-t.com/wp-content/uploads/2016/03/Mikael-Kantomaa.-Foto-Privat.jpg)
Mikael Kantomaaa oon nykyhään Kanadan suuriiman rakenusliikheen turvalisuuspäälikkö. Vapaa-aijala hään mielelhään aijaa muturipyörää. Kuva: Privaatti
Matarinkilainen Mikael Kantomaa siirty Kanadaan vuona 1997. Asia jonka hään oon opettannu omile lapsile – ja muilekki – oon ette Toornionlaakso oon rajaton.
– Rajattomuus kuulostaa aivan uskomattomalta kaikile pohjosameriikalaisile, jokka oon harjaintunheet tarkasti valvottuihiin rajoihiin.
52-vuotias Mikaeli oon aina ollut kielissä taitava, ja se teki siiron englanninkielisheen maahaan helpomaksi, hään selittää. Tänä päivänä hään oon Kanadan suuriiman rakenusliikheen, EllisDon:in, turvalisuuspäälikkö.
-Minun työ oon pittää vaarila ette kaikki meän rakenusprujektitten turvalisuussysteemit implementeerathaan kyntitten vaatimusten jälkhiin. Minun työhöön kuuluva mm. semmoset prujektit ko fankilat, tuomioistoimitten rakenukset ja tämäntyyppiset korkeariskiprujektit.
Tämän lisäksi hänelä oon oma liike turvalisuusasioitten konsylttinä.
Mikaeli oon syntysin Suomen Pellosta ja siirty Matarinkhiin vuona 1972. Hään kävi peruskoulun Mataringissä ja sitte Riikinammattikoulun Koivukylässä. Elämä vei hänen Stokholhmiin 1980-taalin alkupuolela.
-Mie olen vieläki samala reisula. Stokholmissa mie sattumalta tulin hälytysfirhmaan vuona 1987.
Yksi hänen tehtävistä oli tarkistaa kuninkhaan perheen turvaslisuusrustinkia Drottningsholmin linnassa.
-Mie kohtasin kuninkasta hänen lastensa kansa montaki kertaa. Net oon oikeasthaan aivan tavalisia ihmisiä.
Hään meni takasi koulupenkile ja otti insinöörieksaamin ennenko hään siirty Kanadan Toronthoon vuona 1997, missä hään kohtasi hänen entisen vaimon ja sai kaksi lasta.
Mitäs sie tykkäät elämästä ”over there”?
-Elämä täälä ei eroa niin kauhean paljon Ruottin elämästä. Ilmat oon vähän samanlaisia ko Ruottissa, vaikka kesät oon lämpimämät ja pimeämät.
Greater Toronto Areassa (GTA:ssa) oon nuin 4,5 miljoonaa asukasta. Mikaeli assuu perheensä kansa esikaupunkissa, lähelä Torontoa, sen pohjospuolela.
-Kanada oon valtavan iso maa. Ruottin pinta ei ole puoltakhaan Ontariota, pruvinsi jossa hään assuu. Niin ei ole oikeasthaan mithään syytä käyä ulkomaila, ko oon niin paljon näkemistä omassa maassa.
Mikaelin suuri vapaa-aijanharrastus oon aijaa muturipyörälä, oon niitä karttunu kaksrathaisia matkoja Kanadassa.
Mikael. Kuva: Privaatti
Käytkös koskhaan kotona Toornionlaaksossa?
– Valitettavasti reisuja oon tullu aivan liika vähän sinne. Viimi kolme kertaa oon olhee hautajaisitten vuoksi. Mamma assuu vielä Mataringissä, muuten met sisarukset olema haijaintunheet vähän eri puolile mailmaa. Yksi sisar oon Stokholmissa, yksi Spanniassa ja yksi velimies Trollhättanissa.
Piäks yhteheyttä kotiperukan ihmishiin?
– Ko Naamakirjaa ei vielä ollu olemassa niin mulla ei ollu niin paljon kontaktia, mutta nyt se oon kauhean helppo netin kautta. Mie olin jo matkala yhteen koululuokkatreffiin, jota Mataringin kunta järjesti, mutta valitettavasti jouvuin trafiikionnettomuutheen välilä sinne, niin sillä kertaa siittä ei tullu mithään.
Mitä Mikaeli kaikhiin enniiten kaipaa kotoa oon ruoka, esimerkiksi poronkäristettä pottumuusin kansa. Ja suomalaisesta Lakkapään Leipomosta sen perunalimppua! Ruottalaisen ruan puutheessa hään oon itte oppinu laittamhaan kaikki. Lihapullia, piittepalttia, kalopsia ja semmosta siinä tullee tehtyksi.
Luontoa hään kansa kaipaa.
– Ko sitä näkkee kuvia Toornionlaaksosta niin sitä ymmärtää kunka kaunista sielä oikeesthaan on. Innokhaana valokuvvaajanna mie saattasin vaikka kulkea ympäri laaksoa monta monituista päivää ja vain ottaa kuvia.
Mikaeli oon reakeeranu Ruottin kovhaan ilmapiihriin maahaanmuuttajia ja pakolaisia kohthaan.
– Teilä oon jopa poliittinen parttii joka oon aivan julkisesti vierasvastainen! Kanada oon täynä siirtolaisia kaikilta puolin, kulki sitä vaikka missä niin sielä kuulee jonku puhuvan englantia murtamalla. Mutta Kanadassa ei ole rasismia juuri ollenkhaan. Ruottissa pakolaiset panhaan asuhmaan yhessä erilaisissa asuntoloissa ja jätethään samhällin ulkopuolele. Meilä net integreerathaan ja niistä tullee meikäläisiä. Piiain Ruottila olis jotaki opittavvaa kanadalaisilta?
Mikaeli freistaa opettaa suomea omile lapsile. Net ymmärtävät aika paljon mutta ei vielä itte puhu niin paljoa. Hään muistuttaa niitä ussein heän taustasta, ette niitten pittää olla ylpeitä siittä.
Meänkielensi Erling Wande
Mikaelila oon kolme lasta. Tässä kaksi niistä: Aaron, 15, ja Laura, 10 vuotta. Kuva: Privaatti