![](https://www.str-t.com/wp-content/uploads/2016/12/Urpo-Taskinen.-Foto-Per-Loxbo.jpg)
Juoksenkilainen Urpo Taskinen halvaa hyöyntää tornionlaaksolaista viehraanvarasuutta houkuttelheen tänne uusia asukhaita. Kuva: Per Loxbo
Kunkas saattava Tornionlaakson kunnat kääntää väestötrentin ja saaha tännetulon lissäyhmään poismuuton tuoman vähenemisen siihaan? Urpo Taskisella Juoksenkissa oon aatus prujektista nimeltä Pruuaa ellää maala.
– Met halvaamma Tornionlaaksolaisen viehraanvarasuuen nimissä kuttua ihmisiä meän kylhiin kokehmaan kunka täälä elethään, hään sannoo.
Övertornion väkimäärä oon puoliutunnu viimisen viienkymmenen vuuen aikana. Vuonna 1968 se oli 8 000 ja nytten se oon naftit 4 000 asukasta. Puliittisen toimiinan jatkua propleemi oon, kunka saaha kääntymhään tämä nekatiivinen trenti.
Kunnan päättäjät tavalisuuessa uskovat, ette takasinmuuton ja kunnan houkuttelevuuen keinot liittysit työpaikhoin ja halphoin tonthein.
– Tässä minun prujektissa met emmä praataakhaan työpaikoista emmäkä tonteista ko sole tarpheen. Tutkimuksekki viisaava, ette soon aivan muu ko houkuttellee väkeä, Urpo sannoo.
Sosiaaliset tekiät, ihmisten yhtheys toissiin, pellaa paljo isompaa rollia, hään meinaa. Ihmiset muuttava miehluusti sinne, missä het tunteva jo ihmisiä.
Tunnepääoma oonki toinen tärkeä alue takasimuuton lissäämisessä. Se voi olla vaikka pakolaisen vasthaanottamista ja sitä ette politiikerit osottavva empatiiaa toisia ja tulevia sukupolvia kohthaan.
– Övertornion osalta mie uskon, ette tärkhein houkutin täälä elämiselle oon täyttää ootukset siittä mitä sanothaanki tämän olevan: ekokunta. Tämä oon jo vetovoima tekiä ittessään. Kukhaan ei saata ottaa pois sitä, ette Övertornio oli valtakunnan ensiimäinen ekokunta.
Ahvääri oon Juoksenkin kylän keskus. Saattaa olla, ette uusia asukhaita muuttaa kylhään, jos Pruuaa ellää maalla prujekti totteutuu? Foto: Privat
Prujektirahat vain kuolettavva
Urpo Taskinen tekkee työtä Luonnonsuojeluyhistyksen hyäksi ja hälle oova juuri miljöö- ja enerkiakysymykset tärkheitä.
– Övertornion kunnan ekoprufiilia häätys saaha vahvistettua, ette sais houkuteltua tänne ihmisiä, jokka saattasit luua työpaikkoja tällä sektorilla. Tämä kuiten eelyttää, ette kunnan johto ottaa tosissa ekokäsitheen.
Pruuaa ellää maala-prujekti synty Urpon toimesta jo 2000-luvun alussa Nilivaarassa. Hään muutti sittemmin Juoksenkhiin. Hänen työn seurauksenna muutti itte asiassa yksi ihminen Övertornion kunthaan. Siittä tuli kuiten lyhy vierailu, naftin vuuen, Suomesta kotosin olevalle Christiina Myntille, joka nytten assuu Smålannissa, mistä hään tänne tuliki. Mutta Urpo uskoo, ette ko antaa nuorten lapsiperhheitten tulla ja asua lyhyemmänki aikaa viehraanvarasten tornionlaaksolaisten tykönä, het saava tilasuuen nähhä rajaseu´ulla asumisen hyöyt. Ehkäpä het käyvä kylässä kranneissa, kattelevva myytävinnä olevia taloja, ottava ossaa joihiinki yhistystoiminthoin…
– Ei sen tartte olla niin ihmeelistä.
Nytten Urpon prujekti ottaa isoman askelheen. Hään hunteeraa ottaa kontaktin kunthaan, ette kunka het saattasit pistouata sillon ko alkaa näkyä viehraita prujektin myötä.
– Mie en kuiten halvaa mithään rahoja kunnalta ko minun käsitys oon ette prujektirahat ko vain kuolettavva.
Uusia elämänmittasia ystäviä
Urpon mielestä Tornionlaakso oon oiken passeli tämmöselle prujektille, koska tämän aluheen suuri viehraanvarasuus oon ylheisesti tunnettua. Viehraanvarasuus ussein yhistethään maaseuthuun; ette tarjothaan kahvit ja pyyethään vierasta viipyhmään vyön ylitte.
– Mie katton, ette tämmösistä prujekteista ko ”Pelasta kylä” tule mithään, mutta kontaktin kanssa se saattaa johtaa siihheen, ette saapii vielä uuen elämänaikasen ystävänki. Urpo hakkee nytten porukkaa, joila olis lystiä olla myötä prujektissa. Jos Sinua haluttas olla myötä niin ota yhtheys Urphoon sähköpostilla [email protected]
Meänkielensi Matti Junes
Tornionlaaksolla oon paljo tarjottavanna sitä mitä isojen kaupunkien asukhailta puuttuu: luonto ja hiljasuus, jokka rauhottavaa sielun. Kuva: Privaatti