SAMISK ORDLISTE FOR KORTE VOKALER I VOKALFIRKANTEN

SAMISK	NORSK	
i-, -i-		
billedh, bælla iv	være redd	
dihte	hun/han/den/det – pers.pron / påp.pron	
firredh, firrie vi	riste, skake	
gihtjed, gihtjie vi	spørre	
ih	du ikke	
jih	og	
krihke	kristine	
lihtse	ledd	
mij	hva (om dyr, ting)	
nihted, næhta iv	be holde opp, gi stoppordre (til hund)	
njilkedh, njilkie vi	avhåre (skinn for garving)	
prihtjege	kaffe, kokt, trukket (eg. det beske, stramme)	
rihpestidh	åpne	
sighked, sigkie vi	dra, trekke ut (tann: bihkiestidh)	
tjidtjie	mor	
tsiptsedh, tsæptsa vi	klemme, klype	
viht	igjen, atter	
		
e-, -e-		
beltedh, balta i	skremme	
desnie	der (hos deg el omtalt sted)	
estieh, astedh, asta iv	3. pl har tid	
geltedh, galta i	skumme av	
hepsedh, hapsa i	lukte, ha luktesans	
jemmede	du verden! du store tid! etc	
krebpede	3, sg holde seg fast, klamre seg til noe	
ledtie	fugl	
mesnie	hvor (eg, i hva for noe)	
nelnie	oppå, oppe, på (post pos)	
njelkehte	3. sg. plutselig slippe håret (om skinn etc)	
pregkiehtidh	plutselig få oppblåst mave	
restiedidh	føre en reinflokk over et vann, en dal etc	
sesnie	avhåret skinn før barking og garving	
thernieh, tjarnedh, tjarna iv	3. pl dykker	
tsebpie	margebenet fra kloven opp til ”kneet” på frambenet på reinen	
verkebi	fortere	
sjnurhtjie	topp, spiss, nut	
tjuhtjie, tjuhtedh vi	sette ut baken	
truhkie	trau	
tsuvvelge	åpning, sted der reinflokken kan komm eut	
ulleme	lend	
		
-y-		
byjje	by, byjje-treavka=tennurski	
byssedh, byssoe v	strekes	
dyjjedh, dåjja i	overlate til andre andre, forvente at andre skal gjøre	
gylje, gæljodh ii	rope	
njyjhke, njæhkodh ii	gråte	
syjhtedh, syjhtie vi	pleie, ta vare på, passe	
tyjje	tøy, stoff	
		
o-, -o-		
bolle	overkroppen	
dogkoe	der (hvor det pekes hen)	
frorredh, frårra iv	bruse med fjær og vinger, lage vibrerende lyd	
gogkoe	hvor, hvor hen, hvilken vei (innenfor et bestemt område)	
hopsoe, hopsedh v	lukte, dunste	
joptse	suppe	
kollere	med rund fassong, som har lett for å ta overbalanse	
lopme	snø	
monnen	våre to (sin, sitt, sine)	
nomme	navn	
njoktje	svane	
olle	spor, fure under ski	
plogkegidh	bulkes, bli bulket	
ropmege	spøkelse	
soptsestidh	snake, fortelle	
sjohlestidh	lete planløst	
tjohpe	lue	
tsolledh, tsålla iv	småskjenne	
vorpehke	være tidlig våken	
		
å-, -å-		
bårra, bårredh iv	3. sg ete (om dyr)	
dålle	ild	
frårra, frorredh iv	3. sg bruse med fjær og vinger, lage vibrerende lyd	
gårra, gurredh iv	3. sg strikke, flette (osteform av tæger)	
hähta, huhted i	3. sg gjø	
jåhta, juhted i	flytte; gå, være i drift (om maskiner etc)	
		
-æ-		
bælla, billedh iv	3.sg er redd	
dæjman	i fjor	
fæjna, fijnedh	3.sg bli heftet	
gællan	liggende	
jællese	vestover	
læhtan	ill. av lihtie –kar, fat etc	
næjla	nils	
njælla, njilledh iv	flekke (never), flå (skinn av dyr)	
præjhta	brita	
sæjhta, sijthehd iv	3.sg vil, vil ha	
sjædta, sjidtedh iv	3.sg vokser, blir, må	
tjædtjan	ill av tjidtje mor	
tsæptsa, tsiptsedh iv	3.sg klemmer, klyper	
vælnjan	skjev	
		
a-, -a-		
abpe	hele	
barre	bare	
datne	du	
fahked, fahkoe iii	våkne	
gahtjed, gahtja iv	falle	
jahtsed, jahtsa iv	bli melkesprengt (simle,ku)	
lahla	lite barn (kjelenavn)	
mah	fl. av, mij – hva, de som 	
nahkestidh	sovne	
njahpestidh	drive på å gli (på is el. på/ glatte såler)	
pragkedh, pragkoe iii	bli oppblåst i magen	
rahtjedh, rahtja iv 	hige til et bestemt sted	
sagka	sigrid	
tjamki	hardt, voldsomt	
tramkoehtidh	drive på å blunke m/ øynene	
tsallodh, tsolle ii	krangle, kives verbalt	
varrtoe	storm	
		
u-, -u-		
buhtjed, båhtja i	melke	
dubpene 	der borte	
frumhkiestidh		
huhtedh, håhta i	gjø	
gurkedh i vi	helle	
jurjiehtidh	gjøre i stand mat	
kluhterh	kreaturer, fe	
lutnjedh, lutnjie vi	løfte av	
murhkedh, murhkied vi	knuse, splintre	
nulliehtidh	lokke, narre	
njulhtjedh, njulhtjie vi	hoppe v.	
pruskiehtidh	blåse av ( i forakt)	
ruffie	juni	
snurke	gris	

klåbpoe		
låhka, lohkedh		
måjhta, mujhtedh iv		
njålhtjod		
pråtnan		
råtnoe		
sådtoe		
tjåhtan		
tsåhha		
våhkoe		
ålloe		

I alt 8 korte vokaler