Ruvdnaprinsa Haakon
Haakon Magnus - Norgga Ruvdnaprinsa riegádii suoidnemánu 20. beaivvi 1973 Rikshospitálas Oslos. Ruvdnaprinsa lea Majestehta Gonagas Harald ja Majestehta Dronnet Sonja nuorat mánná. Ruvdnaprinssas lea oabbá, Prinseassa Märtha Louise. Ruvdnaprinsa lea Norgga Gonagasviesu njealját buolva.
Borgemánu 25. beaivvi 2001 náitalii Ruvdnaprinsa Haakon Mette-Marit Tjessem Høibyain Oslo Duopmogirkus. Ođđajagimánu 21. beaivvi 2004 riegádii Ruvdnaprinssa ja Ruvdnaprinseassa nieida, Prinseassa Ingrid Alexandra. Juovlamánu 3. beaivvi 2005 riegádii bárrii bárdni Prinsa Sverre Magnus. Ovdalaččas lea Ruvdnaprinseassas bárdni Marius Borg Høiby (riegádan ođđajagimánu 13. beaivvi 1997).
Ruvdnaprinsabeara ássá Skaugumis Askeris.
Bajásaddan
Gonagas Olav almmuhii earenoamáit gohččojuvvon Stáhtaráđis loahtas suoidnemánu 23. beaivvi 1973 ahte árbeprinsa lei riegádan. Gonagas almmuhii ahte Prinssa namma galggai leat Haakon Magnus, ja ahte su beaivvála namma galggai leat Haakon. Goappeat namat leat árbevirola gonagasnamat juo dolo áiggi rájes Norggas.
Árbeprinsa gásttauvvui loahttakapeallas čakčamánu 20. beaivvi 1973, lei bisma Kaare Støylen gii su gásttaii, ja fáddariid searvvis ledje Skandinávia golbma monárkka, Gonagas Olav, Ruoŧa Gonagas Carl Gustaf ja Dánmárkku Dronnet Margrethe.
Ruvdnaprinsa ja su oabbá bajásattaiga Skaugumis Askeris oarjjalulabealde Oslo. Váhnemat leaba garrasit deattuhan dan ahte goappeat mánáid bajásgeassin galgá leat eanemus lági mielde seammalágan go norgga nuorain muđui. Danin leat Gonagasbára mánát leama suohkana mánáidgárddiin ja vázzán dábála skuvllas.
Oahppu
Ruvdnaprinsa álggii, seammaládje go ieas áhčči ge, Smestad skuvlii 1980:s, ja váhnenguovttos čuovuiga su skuvlii vuostta skuvlabeaivvi seammaládje go eará váhnemat ge.
Nuoraidskuvlla ja joatkkaskuvlla čađahii Ruvdnaprinsa Kristelig Gymnasiumas Oslos ja gearggai 1992:s.
Maŋŋá joatkkaskuvla eksámena, manai Ruvdnaprinsa Mearrasuodjalusa rekruhttaskuvlii "KNM Harald Hårfagre" fatnasii Madlamoenis olggobealde Stavangera. Go lei leama vihtta vahku aspirántakursses, de jotkkii son militearaoahpu Marinen Befalskuvllas Karljohansvernas Hortenis. Dan maŋŋil loahpahii Ruvdnaprinsa Haakon 1. oasi Mearrasoahteskuvllas Bergenis. Golggotmánus 1995 álggii son praksisjagi bálvalussii Mearrasuodjalusa motortorpedofatnasiidda. Maŋemus oasi geatnegahttojuvvon militearabálvalusas bálvalii Ruvdnaprinsa nugo nubbinkommandevran mearrasuodjalusa fatnasiin.
1996 čavčča vulggii Ruvdnaprinsa USA:ii lohkat stáhtadiehtaga University of Californias Berkeleyas. 1999 giđa čađahii son eksámena ja oaččui BA.
Borgemánus 1999 čuovvugođii Ruvdnaprinsa logaldallamiid Oslo Universitehta juridihkala ja servodatdieđa fakultehtas. Golggotmánus/skábmamánus seamma jagi lei Ruvdnaprinsa okta áirasiin norgga sáttagottis ON Generálačoahkkimii New Yorkas. Son čađahii Olgoritdepartemeantta aspirántakursse giđđat 2001.
2002 čavčča rájes 2003 čakčii ásai Ruvdnaprinsabárra Londonis, gos Ruvdnaprinsa válddii mastergráda ovddidanoahpus London School of Economics and Political Science – ja čiekŋadanfáddán lei riikkaidgaskasa gávppaeapmi ja Afriika.
Almmola geatnegasvuođat
Ruvdnaprinssas leat viiddis intenauvnnala berotumit, earenoamáit ovdánahttinsurggiin.
2003 čavčča nammaduvvi Ruvdnaprinsa UNDP ambassadøran. Dan doaimma oktavuođas lea Ruvdnaprinsa mátkkotan Haitis, Nepalas, Tanzanias, Kambodsjas, Sierra Leones, Burundis, Mongolias ja Botswanas – ja ON duhátjagiulbmilat leama váldoáiin mátkkiin.
Ruvdnaprinsa lei áŋgirit mielde Young Global Leaders fierpmádagas dan rájes go dat ásahuvvui 2005:s, gitta 20 10 rádjái. Fierpmádat lea vuolgán World Economic Forumis, ja das leat fárus vuollel 40 jahkása nuorra jođiheaddjit ieguđet surggiin ja máilmmiosiin. Gaskal 2009-2010 jođihii son YGL barggu WEF Global Redesign Initiativ. 2010:s, go son lei geargan ieas YGL bargoáigodagain, de válljejuvvui Ruvdnaprinsa Young Global Leaders Foundation Board stivralahttun. Okta doaimmain maid Young Global Leders fierpmádat bargu mielddisbuvttii, lei ahte Global Dignity organisauvdna vuođđuvvui. Ruvdnaprinsa ásahii dán máilmmiviidosa doaimma 2006:s danin vai sáhttá ovddidit jođihanmálliid mat leat árvvuide huksejuvvon. Dat lea áshuvvon ovttas Operation Hope jođiheddjiin, USA olbmáin John Bryant, ja professorain Pekka Himaneniin, gii lea Suomas eret.
Ruvdnaprinssas leat hui máŋggalágan almmola doaimmat Norggas. Son lea ieguđetlágan organisauvnnain suodjaleaddji, earet eará Den norske filmfestivalen, Landsforbundet mot stoffmisbruk ja Stavanger Symfoniorkester. Dasa lassin jođiha son dávjá stuora ealáhussáttagottiid almmola guossástallamiin olgoriikkain.
Astoáiggiberotumit
Ruvdnaprinssas leat ollu berotumit ja son lea leama mielde ollu falástallansurggiin. Dálvet liiko Ruvdnaprinsa čuoigat ja čierastit telemark vuogi. Geasset son liiko čáhcefalástallamii, nugo earet eará surfet.
Nugo su oabbá ge, de liiko Ruvdnaprinsa Haakon maid dáidagii ja kultuvrii. Son liiko bures filmmaide, musihkkii ja teáhterii. Okta dain girječálliin geaidda Ruvdnaprinsa liiko buot buoremusat lea Henrik Ibsen, ja son liiko ieguđetlágan musihkkii. Dasa lassin lea Ruvdnaprinsa hui servodatberoteaddji ja son lei áŋgirit mielde ásaheamen Ruvdnaprinsabára Humaniteara Foandda ieaska heajaid oktavuođas.