Eatnasat geaidda SARS-CoV-2 (ođđa koronavirus) njoammu, ožžot dábálaččat gehppes dávdamearkkaid, ja dearvvašmuvvet oalát.
Muhtin joavkkuin lea stuorát riska duođalaččat buohccát dán virusa geažil, vaikko maiddái eanas riskavuloš olbmot ožžot gehppes dávdamearkkaid. Dáppe gávnnat dieđuid das guđiin joavkkuin lea stuorát riska duođalaččat buohccát covid-19 geažil, ja rávvagiid das movt sii sáhttet suodjalit iežaset njoammuma vuostá.
Buohkat berrejit čuovvut oppalaš rávvagiid gossan- ja giehtabuhtisvuođa hárrái, ráddjet man oallugiid lahka manná ja doallat gaskka earáide. Dát lea erenoamáš deaŧalaš sidjiide geat leat riskajoavkkuin.
Riska duođalaččat buohccát lassána agi mielde ja jus leat eará dávddat, ja dievdduin lea stuorát riska go nissonolbmuin. Nuorra olbmot sáhttet maid buohccát garrasit, vaikko eai leat eará dávddat dihtosis. Muhto eanemus riska buohccát lea sis geain lea eará dávda ovdalaččas.
Odne njoammu dávda unnán Norggas. Jus njoammunvárra fas lassána, de berrejit riskavuloš olbmot leat erenoamáš várrogasat ja orrut ruovttus.
Rávvagat riskavuloš olbmuide
Álbmotdearvvašvuođainstituhtta árvvoštallá áigges áigái guđiin olbmuin lea alit riska duođalaččat buohccát covid-19 geažil. Ahkejoavkkut ja eará buozanvuođat main lea mearkkašupmi riskaárvvoštallamii, leat čilgejuvvon dáin ođđa rávvagiin.
Rávvagat addojuvvojit dan mielde man olu njoammun servodagas lea, dahje lea go báikkálaččat lassánan njoammun. Buot regiovnnain Norggas lea odne unnán njoammun. Sáhttet leat báikkálaš leavvamat, omd. muhtin bargosajis, guovllus dahje suohkanis. Njoammuma leavvan lea juoga maid suohkandoaktárat árvvoštallet ovttasráđiid Álbmotdearvvašvuođa-instituhtain.
Rávvagat das maid berre/ii berre dahkat čoahkkáigessojuvvojit guovtti jovkui:
- Olbmot geain lea veahá alibuš riska
- Olbmot geain lea muttolaš dahje alla riska
Veahá alibuš riska ja unnán dávdaleavvan servodagas
Jus dávda njoammu oalle unnán, de sáhttet olbmot geain lea alibuš riska buori muddui eallit nu go earát ge servodagas; mátkkoštit, bargat ja searvat lágidemiide. Muhto leage erenoamáš dárkil čuovvut dábálaš rávvagiid, mat leat:
- doallat gaskka buohkaide earáide go iežat lagamusaide
- atnit buori giehtabassan- ja gossančorgatvuođa
- bissut ruovttus jus leat buohcci
Árvvoštala sáhtát go čuovvut dáid rávvagiid ovdal go searvvat sosiála doaimmaide.
Veahá alibuš riska ja olu dávdaleavvan servodagas
Go dávda leavvá servodagas, de berrejit olbmot geain lea alibuš riska bohccát, bissut ruovttus eanemus lági mielde. Don sáhtát gal servvoštallat iežat lagamusaiguin nugo dábálaččat, mátkkoštit ja servvoštallat earáiguin, nu guhká go don ja du lagamuččat erenoamáš dárkilit čuovvubehtet oppalaš rávvagiid gaskkaid doallama ja buhtisvuođa ja giehtabassama birra. Ráddje man gallása lahka manat. Garvve báikkiid gosa oallugat čoahkkanit, omd. almmolaš sáhtuid ja gávpeguovddážiid, dahje fina doppe dalle go eai leat nu olu olbmot. Bargosajiin sáhttá leat vejolaš heivehit dilálašvuođaid.
Muttolaš/alla riska ja unnán dávdaleavvan servodagas
Go dávda unnán njoammu, de berrejit obmot geain lea muttolaš dahje alla riska, doalahit iežaset ruovttus. Don sáhtát gal servvoštallat iežat lagamusaiguin nugo dábálaččat, mátkkoštit ja servvoštallat earáiguin, nu guhká go don ja du lagamuččat erenoamáš dárkilit čuovvubehtet oppalaš rávvagiid gaskkaid doallama ja buhtisvuođa ja giehtabassama birra. Ráddje man gallása lahka manat. Garvve báikkiid gosa oallugat čoahkkanit, omd. almmolaš sáhtuid ja gávpeguovddážiid, dahje fina doppe dalle eai leat nu olu olbmot. Bargosajiin sáhttá leat vejolaš heivehit dilálašvuođaid.
Muttolaš/alla riska ja olu dávdaleavvan servodagas
Go lea olu dávdaleavvan servodagas, de berrejit olbmot geain lea muttolaš dahje alla riska duođalaččat buohccát, suddjet iežaset ruovttus. Garvin dihte njoammudávdda, de berret dan áigodagas geassádit dorvui, jus gulat dan jovkui geain lea muttolaš dahje alla riska garrasit bohccát. Sáhtát gal finadit olgun, ja dábálaččat servvoštallat iežat lagamuččaiguin jus sii maid doalahit iežaset ruovttus ja leat dearvašat. Berret leat erenoamáš dárkil giehtabassamiin ja gossandábiid hárrái.
Dasa lassin berret doallat guhkebuš gaskka (eandalii guokte mehtera) earáide go iežat lagamuččaide. Jus du lagamuččat deivet oallugiid beaivválaččat, de berret maiddái sidjiide doallat gaskka. Jus dat ii leat vejolaš, sáhtát árvvoštallat fárret eará sadjái dan boddii. Jus bargosajis ii leat vejolaš lágidit dilálašvuođaid suddjemii, de berre buohccin¬dieđiheapmi árvvoštallojuvvot.
Dás sáhtát tabeallahámis viežžat illustrašuvnna dáid rávvagiidda (fhi.no)
![](/SiteCollectionImages/risikogrupper_mai2020_bokmal2.png)