Sámegiella |
![]() |
![]() |
Sámegielat Suomas ja eará sajis
Sámegielat leat suoma-ugralaš gielat ja nuortamearasuopmelašgielaid (dego suoma ja estta) gáidan fuolkegielat. Sámegielas ja suomagielas leamašan oktasaš vuođđogiella. Gielat leat sierranan sullii 3500- 3000 jagi dassái. Sámegielat álge sierranit 300- 800 máá. Sámegielat juohkásit nuorta ja oarje giellajovkui. Suomas hállojuvvon sámegielain davvisámegiella gullá oarje giellajovkui. Davvisámegiella lea stuorámus sámegielain ja dan hállet eatnigiellan Suoma lassin Norggas ja Ruoŧas. Suomas davvisámegielas lea nuorta- ja oarjesuopmanat. Nuorta giellajovkui gullet anárašgiella ja nuortalašgiella. Anárašgiela hállet dušše Suomas. Nuortalašgiela árbevirolaš hállan-guovllut leat Suoma lassin Norggas ja Ruoššas, eatnigiellan dan hállet dušše Suomas. Ruoššas hállet darjje- ja gielddasámegiela. Ruoŧas ja Norggas hállet maiddái lulli-, biđon- ja ubmisámegiela.
Suomas hállojuvvon sámegielat leat iežas gielat. Guđege gielas lea iežas ortografiija dahjege čállinvuohki. Davvisámegiela ortografiija nannejuvvui 1979 sámekonfereanssas ja oaččui virggálaš sajádaga jagi 1979. Anárašgiela ortografiija oaččui virggálaš sajádaga jagi 1996 sámekonfereanssas. Nuortlašgiela ortografiija gárvvásmuvai jagi 1972. Gielat leat oktasaš vuođđohámisteaset fuolakeahttá nu earáláganat, ahte galgá hállat sierra gielain. Váikko eará sámegielat leatge gávcci, dat leat seamma vuođđogielas šaddan ja muittuhit gáiddusit nuppiideaset. Oktasaččat hállojuvvo buot sámegielain oktan giellan, daningo sierra gielain fuolákeahttá sámit leat okta ja oktilaš álbmot.
Sámegiela gáhtte Ruoŧas, Norggas ja Suomas iežas sierraláhkaásahus. Ruoššas sámegielas ii leat virggálaš sajádat ja giela boahtteáigi lea eanemusat áitatvuloš.
Buot sámegielat leat áitatvuložat, unnimus sámegielat leat hui áitavuložat. Áitatvuložinšaddama ovdáneapmi oažžui áigái Ruoššas áhkkilsámegiela jávkama dan maŋimuš hálli jápmima maŋŋá 1990-logus. Nuortalašgiella lea maiddái váras jávkat Ruoššas. Nuortalašgiela hállit leat Ruoššas šat dušše muhtun eallimin. Nuortalašgiella lea geavadis jávkan Norggas.
Suomas nuortalašgiella ja anárašgiellla ledje hui áitatvuložat ja váras juoba jávkat 1990-logus. Gielaid ealáskahttindoaimmat leat ožžon giela hálliid lohkomeari stuorrut. Ealáskahttindoaimmain fuolákeahttá leat ain hui áitatvuložat.
Sámegiella ja kultuvra
Sámegiella lea sámekultuvrra dehalaš oassi. Sámegiella ii leat dušše gulahallangaskaoapmi, muhto dat čájeha sámekultuvrra, dan árvvuid, ealáhusaid, luondogaskavuođa ja birrasa duođalašvuođa. Sámekultuvrra luondočanusvuohta oidno erenoamážit sámegielas. Iešguđege sámegielain leat erenoamáš ja viiddis lundui ja ealliide gulavaš iežas sierraterminologiija. Sámegiella lea earálágan eará suomaugralašgielaid ektui giellaoahpa dáfus ee. nu, ahte sámegielain lea ovttaidlohku, guvttiidlohku ja máŋggaidlohku.
Sámegielain lea maiddái dárkkes ealáhusaide gulavaš sierraterminologiija: boazodollui, guollebivdui, bivdui ja dujiide gulavaš. Sámegiela terminologiija hálddašeapmi leage sámeealáhusaid ollašuhttiid ámmátdáiddu oassi. Sámegiella ja dan sierraterminologiija lea sámiid árbevirolaš dieđu oassi.
Sámegielaid dilli Suomas
Suomas sámegielaid áitavuložinšaddama ovdáneapmi jođálmuvai 1900-logu álggu rájes. Sámegiella ii lean Suomas dohkkehuvvon giella ja sámiid boađedettiin oahppogeatnegasvuođa biirei oahpahus, skuvlagivssideapmi ja váldokultuvrra deatta dagahedje bággogielamolsumii sámegielas suomagillii máŋggain bearrášiin. Sámegiela geavaheapmi ii atnojuvvon servodaga dáfus dohkálažžan ja sámiid vealahedje sin kultuvrra, boahtimuša ja giela geažil. Servodatlaš deaddagis fuolákeahttá sámegiella seaillui eanáš oasis bearrášiin eatnigiellan.
Sámeservoša ortniiduvvan 1900-logu gaskamuttus rájes doalvui sámegiela sajádaga buorráneapmai ja sámesearvvuš álggii ovddidit sámegiela girjegiellan sihke skuvla- ja eiseváldegiellan. 1990-logus álggahedje aktiivalaš sámegielaid ealáskahttindoaibmabijuid ja giela máhcaheami gielaset massán sogaide giellabeasse-doaimmaid mielde. Beaktilis ealáskahttindoaimmat leat lihkostuvvan doalahit unnit anáraš- ja nuortalašgiela heakkas, iige gielaid jávkan leat šat áittan. Dávvisámegiela uhkkida sámiid eretfárren ja erenoamážit ravdáguovlluin, dego Lappi bálgosis ja Eanodagas, giela boahtteáigi ii leat doarvvastuvvon.
Sámegiela boahtteáigi ii leat goit dorvvastuvvon. Stuorámus áitta sámegielaid boahtteáigái lea sámiid eretfárren eret sámiid ruovttuguovllus sihke sámeealáhusaid heittot sajádat. Sámeealáhusat doalahit árbevirolaš sámegiela geavahanbirrasiid. Sámiid ruovttuguovllu olggobealde orru sámit eai oaččo sámegielat oahpahusa, sámegiela oahpahus ii leat oažžumis oppa vierisgiellan stuorámus sámečoahkkebáikkiin ja sámiid lunddolaš sámegiela geavahanbirrasat geahppánit ja jávket ruovttuguovllu olggobealde ja sámegiella sáhttá báhcit dušše ruoktogiellan. Stuorámus sámiid ruovttuguovllu olggobeale sámečoahkkebáikkiin leat Roavvenjárga, Oulu ja oaivegávpotguovlu.
Biologalaš máŋggahápmásašvuođa guoski oktasašsoahpamuša eamiálbmogiid árbevirolaš dieđu gieđahalli artihkal 8j álbmotlaš áššedovdijoavku lea ráhkadan álgoindikáhtora sámiid gielalaš diversitehtas. Indikáhtora gáldun leat sámeparlameantta ja sámedikki válggain čoggojuvvon statistihkka sihke sáme ráđi čoaggin statistihkka jagis 1962. Jagi 2011 sámediggeválggaid oktavuođas statistihkka ii čoggojuvvon. Statistihkaid mielde sámiid lohkomearri lea lassánan jagis 1962 jahkái 2007 158 %. Sámegiela vuosttas giellan hálliid lohkomearri lea fas luoitán seamma áiggis 16 %. Go jagi 1962 sámegiela vuosttas giellan hálle sulli 75 % sámiin, jagis 2007 šat 26 % sámiin hálle sámegiela vuosttas giellan. Jagis 2011 juo 65 % sámiin orro ruovttuguovllu olggobealde.
Gielddaid mielde geahčadettiin jagiid 1970-2007 oasil sámiid lohkomearri lassánan 3,4 %, muhto sámegiela vuosttas giellan hálliid lohkomearri lea luoitán vádjit 17 %. Anára gielddas sámegiela vuosttas giellan hálliid lohkomearri lea geahppánan 24 %, vaikko sámiid lohkomearri lea lassánan seamma áigodagas vádjit 6 %. Ohcejoga gielddas, Suoma áidna sápmelašeanetlohkugielddas sápmelaččaid lohkomearri lea geahppánan sullii 22 % ja sámegiela vuosttas giellan hálliid lohkomearri lea luoitán vádjit 35 %. Soađegili gielddas sápmelaččaid lohkomearri lea lassánan 113% ja sámegiela vuosttas giellan hálliid lohkomearri vádjit 79 %. Soađegili gielda lea sámiid ruovttuguovllu gielddain olmmošlogu dáfus stuorámus gielda ja áidna stuorrugielda, gosa fárrejuvvo maiddái eará sajis sámiid ruovttuguovllus. Soađegili gieldda oasil gažaldagas lea maiddái fárren sámiid ruovttuguovllu olggobeallai, daningo eanášoassi fárredeamis lea dáhpáhuvvan gieldaguovddážii, ii Lappi bálgosa guvlui.
Skovádat 1 Sápmelaččaid lohkomearri ja 1 ohppojun giella
![]()
Sámiid lohkomearri lassána dego maiddái suomagiela dahje eará giela vuosttas giellan hálliid lohkomearri. Jagis 2007 šat 26 % sámiin halai sámegiela vuosttas giellan. Sámiin sullii 19 % halai jagi 2007 davvisámegiela vuosttas giellan, 3 % anáraš giela ja vádjit 4 % nuortalašgiela.
Skovádat 2 Sámegiella vuosttas giellan sámiid ruovttuguovllus ja dan olggobealde
![]()
Davvisámegiela vuosttas giellan hálliin jagis 2007 orro ruovttuguovllus sullii 66 %. Anárašgiela vuosttas giellan hálliin 72 % ja nuortalašgiela vuosttas giellan hálliin 65 %. Davvisámegiela vuosttas giellan ruovttuguovllu olggobealde hálliid lohkomearri lea lassáneamin. Statistihkaid mielde sámegiella lea gievrramus giella vuosttas giellan buot sámegielain ruovttuguovllus.
Dálá láhkaaddin ja hálddahuslaš doaimmat eai leat statistihkaid mielde doarvái dorvvastit sámegielaid ja giela sisttisdoalli kultuvrralaš riggodaga seailuma ja ovdáneami. Suomas lea plánejuvvon jagi 2009 rájes sámegielaid ealáskahttinprográmma, muhto dan ollašuhttin sirdašuvvá čuovvovaš riikkabeivviide.
Sámegielat láhkaásahusas
Sámegiella oaččui virggálaš sajádaga jagis 1992 sámi giellalága mielde. Ođasmahtton sámi giellaláhka bođii fápmui jagis 2004. Sámi giellaláhka guoská seamma láhkai davvi-, anáraš- ja nuortalašgiela. Vuođđoláhkii váldui jagis 1995 (17.3 §) sámiide vuoigatvuohta doalahit ja ovddidit iežaset giela. Áššiid divššodettiin sámiid ruovttuguovllus stáhta ja gielddaid virgedoaimmahagain, fitnodatlágádusain ja doaibmasajiin sápmelaččain lea vuoigatvuohta geavahit sámegiela. Eiseváldi galgá fuolahit vuoigatvuođaid ollašuvvamis geavadis. Sámiid ruovttuguovllu gielddain dušše Ohcejohka lea sápmelašeanetlohkugielda. Anára gielda Suoma árbevirolaččat hállojuvvon gielaid dáfus soaitá leat okta Suoma eanemusat máŋggagielat gielda, dasgo doppe hállet suomagiela lassin buot golbma sámegiela ja sámi giellalága mielde bálvalusaid galgá ordnet buot golmma sámegillii.
Sámi giellalága doaibmivuođa virgedoaimmahatdoaimmas lea čielggaduvvon jagiid 2004-2006 oasil. Ollislaš čielggadus lága doaibmivuođas ii leat dan maŋŋá bargon. Čielggadus čujuhii, ahte eiseválddiid sámegiela bálvalusat eai leat buorránan lága boahtima maŋŋá ja eanáš oassi bálvalusain ordnejuvvo jorgalusaid ja dulkoma vehkiin. Sámegielat bargoveaga lohkomearri eiseválddiin ii lean lassánan, dat lei sullii vádjit 10 %. Máŋggain eiseválddiin lei maiddái negatiivalaš doaladupmi sámegiela vuostá ja bálvalusaid dolle duššin ruhtagollun. Sámiid leat maiddái ávžžuhan geavahit suomagiela sámegiela sajis eiseváldeáššedikšumis. Sámi giellalága ollašuvvama ja boahtteáiggi uhkkida gielaid doaladupmi sámegiela vuostá. Sámediggi lea vuođđudan sámi gielladahku –bálkkášumi buoridit almmolaš atmosfeara sámegiela vuostá. Bálkkášupmi juhkkojuvvo juohke nuppi jagi ja dan mieđiha sámi giellaráđđi. Bálkkášupmi lea juhkkojuvvon dál golmma geardde. Bálkkášupmi lea sámi giehtaduodji ja diploma. Vuosttas bálkkášupmi mieđihuvvui Meahciráđđehussii, nubbi Eanodaga sámegielat beaiveruktui Miessái ja goalmmát bálkkášupmi mieđihuvvui jagis 2013 Yle Sápmái.
|
|
Viimeksi päivitetty ( 11.11.2014 ) |