Säämi suuvā laavlā |
![]() |
![]() |
Säämi suuvâ laavlâ/ Sámi soga lávlla lii sämmilij aalmuglâšlaavlâ. Lavluu saanijd lii čáállám sämmilij merkkâalmai Isak Saba/ Sápp-Issát (1875-1921). Sun lâi Finnmark Uunjaargâst (Unjárga/ Uuniemi) šaddaaš, lamaš máttáátteijee já vuossâmuš sämmilâš riijkâpeeivialmai. Saba tihtâ väljejui aalmuglâšlaavlân 13. säämi konfereensâst Årest porgemáánust 1986. Lavluu nuotâ lii pieijâm taa˛â Arne Sørlie. Nuottâ tuhhiittui virgálávt säämi 15. konfereensâst Helsigist ive 1992. Säämi suuvâ laavlâ lii jurgâlum kuuđâ sämikielân já meid suomâkielân. Jurgâlus lii toohâm Otto Manninen.
Aalmuglâšlaavlâ lávloo jyehi saajeest, kost tuálloo sämmilij juhle. Táválávt tot lávloo čuo˛˛âd.
Isak Saba (1875-1921)Isak Mikal (Mikkel) šoodâi Per Sabbasen já Britha Aikio čiččâmpärnisâš perruu nubben nuorâmu˛˛ân. Suu eeči lâi kävppijâs, šiiveettuállee já kyelipivdee, já tane peerâ suuitij-uv aassâđ vuohâsubbooht ka maaŋgah eres perruuh. Tastoo Saba šoddâmpäikki lii tiivvum já tast lii rahtum uási Várjjat Sámi Musea (Vaarjâg Säämi museo) čáitálmâs.
Saba lii tobdos eromâšávt sämmilij aalmuglâšlavluu sännejeijen, mut sun lâi meiddei säämi máttááttee já politijkkár. Vuossâmu˛˛ân säämi riijkâpeivialmajin Taa˛â Stuorrâtiggeest iivijn 1907-1912 sun ovdâstij Ruija pargeipiäláduv. Saba šoodâi väljejuđ riijkâpeivijd, ko sun luhostui tuálvuđ ovdâskulij sämmilij vuoigâdvuođâid kyeskee ohjelm, mast tiäduttui eres lasseen sämikielâlâš immeelpalvâlusâi já ráámmáttij tehálâšvuotâ já mast váttojii ohtâlâs eennâmuástimvuoigâdvuođah. Ko Saba vaikuttij Taa˛âst lâi tobbeen vala virgálâš táruiduttempolitiik äigi, mon viggâmuššân lâi sämikielâ já sämikulttuur meddâlväldim.
Saba jaamij algâkeesit ive 1921 tuše 46-ihásⲲân. Säämi aavis Nuorttanáste almostitij forgâ Saba jäämmim maŋa muštočalluu, mon mield sämmiliih lijjii monâttâm tehálii ovdâsteijes, kote kuođâttij maŋŋaalsis suhâpuolvâi ááigán ellee äärbi.
Kuldâl já láávlu tavesämikielân
Audio: Annukka Hirvasvuopio-Laiti (almostittum lávloo luuvijn)
SÁMI SOGA LÁVLLA Säänih: Isak Saba Nuottâ: Arne Sørlie
Guhkkin davvin Dávggaid vuolde sabmá suolggai Sámieatnan: Duottar leabbá duoddar duohkin, jávri seabbá jávrri lahka, čohkat čilggiin, čorut čearuin allánaddet almmi vuostá; šávvet jogat, šuvvet vuovddit, cáhket ceakko stállenjárggat máraideaddji mearaide.
Dálvit dáppe buolašbiekkat, muohtaborggat meariheamit, S ámi sohka sieluin mielain eahccá datte eatnamiiddis: Mátkkála˛˛ii manoheabit, giđđudeaddji guovssahasat, ruoškkas, ruovggas rođuin gullo, juhca jávrriin, jalgadasain, geresskálla máđii miel.
Ja go geassebeaivváš gollut mehciid, mearaid, mearragáttiid, golli siste guollebivdit suilot mearain, suilot jávrriin gollin čuvget čáhcelottit, silban šovvot sámi deanut, šelgot čuoimmit, šleđgot áirrut, luitet albmát lávllodemiin geavgŋáid, guoikkaid, goatniliid.
Sámieatnan sohkagoddi, dat lea gierdan doddjokeahttá goddi čuđiid, garrogávppiid, viehkis vearrevearrováldiid. Dearvva dutnje, sitkes sohka! Dearrva dutnje, ráfi ruohtas! Eai leat doarut dorrojuvvon, eai leat vieljain varat vardán Sámi siivosoga sis.
Máttárádját mis leat dovle vuoitán vearredahkiid badjel; vuostálastot, vieljat, miige sitkatvuođain soardiideamet! Beaivvi bártniid nana nálli! Eai du vuoitte vašálaččat, jos fal gáhttet gollegielat, muittát máttarmáttuid sáni: Sámieatnan sámiide!
Kuldâl já láávlu anarâškielân
Audio: Matti Morottaja, Ilmari Mattus, Aune Kuuva, Kirsti Ranta (almostittum lávloi luuvijn)
SÄÄMI SUUVÂ LAAVLÂ ~ Isak Saba Jurgâlâm Matti Morottaja
Tääbbin tavveen Távgái vyelni mist lii stuorrâ Säämieennâm. Tuodâr liäbbáá tuoddâr tyehin, jävri šiärráá jäävri alda. Čoheh čielgijn, čoroh čuumâin alanedeh alme vuástá; šäävvih juuvah, šuveh vyevdih, cäähih ciägu stälinjaargah meendu muávroo meerâ siis.
Tälviv tääbbin puolâšpiegah, muotâpuurgah merettemeh. Säämi suuhâ siäloin mieláin iäccá kuittâg enâmijdis. Má háliist láá mánutteveh, ki ordeijee kuovsâkkâsah, ruoškâs, ruovgâs roo oin kulloo, juucâ jaavrijn, jolgâdâsâin, kerrisskaalâ maa ij mield.
Já ko kesipiäiváš páštá meecijn, meerâin, merâriddoin, kole siste kuálásteijeeh suiloh meerâin, suiloh jaavrijn. Kollen čyevih čäcilodeh, silbân kolgeh Säämi juuvah, šiälguh čyeimih, šaleh ááiruh, lyeštih almaah lávlustâlân kiäváid, kuoškâid, kuánilijd.
Säämieennâm suhâkodde tot lii killám toijuuhánnáá koddee čuu ijd, karokaavpijd, viehis veriviäru väldeid. Tiervâ tunjin, si hes suuhâ! Tiervâ tunjin, ráávhu ruotâs! Tust láá suá ih so âhánnáá, viiljâin vorrâ vardehánnáá. Sijvo suuhâ sämmilâš!
Madâräijiheh láá tovle vuáittâm verrušeijee vievâid. Vuástálistup viiljah mij-uv si hesvuo áin suárdálâsâid. Peeivi parnij noonâ nääli, iä tuu vyeiti vajaliihkin, jis tun toolah kollekielâd, muštáh maddârijdâd sääni: Säämieennâm sämmiláid!
Kuldâl já láávlu nuorttâsämikielânAudio: Seija Sivertsen, Erkki Lumisalmi, Aulikki Lumisalmi, Tiina Sanila, Sonja Sanila (almostittum lávloi luuvijn)
SÄÄ´MSOOĢĢ LAULL ~Isak Saba Säämas Sinikka Semenoja da Anni Feodoroff
Ku´kken tâ´vven juu´se vue´lnnõ, Sää´m čiõkkõ, Sää´mõ jânnam. Tuõddâr kuâsttai tuõddâr tue´kken, jääu´rõ špelkka jääu´rõ veâlgga. Ceäggõ tuõddâr čokkõ laagg, pajjõna´dde ââ´lmõ vuâstta. Šuâlee jooggõ, šuuvee väärõ, ciäggõ njaargõ ru´vddõ raaddõ cäkka´tte šuârmm miâr vuâstta.
Vaččai tääib lie tä´lvvõ fiõlli, piõgg da porgg lie meä´rtemes. Sää´mõ sokkõ siõlin miõlin, tõndiõtt väi´mstes rää´kkast jânnmes. Joođijd, määtklaid määnõ čuâvat, tâ´vven pue´lle kuuskõõz ââ´lmest. Ruåčkas, ruõvggâs rååđain kollai, groomõ teâuddõ jääu´rid, jie´ggid. Ke´rres kuâlkkân tä´lvvkeei´n mie´ldd.
Na go kie´ssõ peeiva˛ kållad, mie´ccid, miârid, jäu´rrõ reeddaid, kå´llkimaldõõzzâst kue´llšiilli so´kke miârin, so´kke jääu´rin. Ko´llen čue´vve čää´zzõlåådda, silbbân čue´vve Sää´mõveerdõ, čuâlmma čuâlmain, leädggad ääirain, so´kke, lueštte oumma lääu´lee´l kuõškid, keâuŋsid, sâvvõnid.
Sää´mõjânnam sokkõ ’kå´ddõ tät lij keârddam koddjireeisaid, ko´ddičuuđid, kårrõ kaau´pid, smuutõ veä´reld piiđõ vaa´ldjid. T iõrvõ Tu´nne, si´tkkes sokkõ tiõrvõ, rää´kkes rääuhõ maaddõ! Jeäla tuäraid tuärrõvuättam, jeäla viilljeez võõr vuârdtama saa´mi sijvâs sooggõ se´st.
Maaddârääjjõ mee´st lie tuu´lõ vuäittam veäreld tue´jjeei pâ´jjel. Vuâsttla´sttepõ viilljõ, mij še, sitkkâdvuõđin suärddeejeemõ! Sokkõ rää´ves Pei´vv päärnai ij tuu vuei´tõ vâjjla˛˛atõ jos veâl määttak kå´llõkiõlad, mooštak maaddâr maddji saa´nid: Sää´mõjânnam Saa´mi lij!
Säänih suomâkielânSAAMEN SUVUN LAULU ~ Isak Saba jurgâlâm suomâkielân Otto Manninen
Kaukaa alta seitsentähden Lapin kulma kuumottavi aava Turjan tunturisto järvi järven tuolla puolen, valtahiset harjat, huiput kohoo kohti ilman kantta, joet joikaa, korvet kaikaa, niemet pystyt, rautarinnat, työntyy tyrskymerta päin.
Tuimat tääl' on talven viimat, tuulet, tuiskut määrättömät, Saamen suku sieluin, mielin silti rakastavi maitaan; kulkijalle kuudan hohtaa, roihuavat pohjanpalot, poro pärskyy koivikossa, melu täyttää järvet, jängät pulkankolke talvitiet.
Taas kun kesäpäivän kehrä kultaa metsät, meret, rannat, kalamiehet meren, järven kultakimalteessa keinuu, kultasotkat soutaa, soiluu hopeoina Lapin virrat, välkkyy airo, vilkkuu sauvoin, miehet laskee lauleskellen kosket, könkäät, suvannot.
Sortumatta Saamen heimo kestänyt on vainolaisten tapporetket, kirokaupat, viekkaat väärän veron viejät. Terve, sitkeä sa heimo, Terve, rakas rauhan juuri, veljesriidan raastamaton, veljesveren vuotamaton Saamen heimo hiljainen!
Saivat esi-isät ammoin voiton väärintekijöistä. Veljet, mekin torjukaamme sitkeästi sortajamme! Suku vankka Päivän poikain, ei sua voita vainolainen, kultakieltäs jos vain vaalit, taattojen jos neuvot muistat: Saamien on Saamen maa! |
|
Viimeksi päivitetty ( 24.10.2013 ) |