Sää´mǩiõll |
![]() |
![]() |
Sää´mtee´ǧǧest sää´mǩiõ´lle kuõskki aa´ššin va´sttad sää´m ǩiõllsuåvtõs. Sää´m ǩiõllsuåvtõõzz kõskkvuõđâst sää´mte´ǧǧ va´ll’jad võboršee´ǩǩes še sää´m parlamentaarla˛ suåvtõõzz vuâlšen tuåimmi õhttsa˛tâ´vvjânnamla˛ sää´m ǩiõll'luvddkådda. Lââ´ssen sää´mtee´ǧǧest lij sää´mǩiõll koontâr, kåå´tt va´sttad sää´m ǩiõll'läkka kuõskki joortõõzzi tuåimtumuu˛˛âst ve´rǧǧnee´ǩǩid, tuõjjstââll sää´mǩiõl stattuuz pue´reem diõtt da vuässââtt jee´resnallšem ämmätsa´nnõõzzi projeektid.
Lää´ddjânnam kolmm sää´mǩiõl
Sää´mǩiõl liâ õhttse´˛˛e lååi, täin kolmm maainstet Lää´ddjânnam saa´mi dommvuu´dest. Ǩiõll’lânji Lää´ddjânnam saa´mid vuei´tet jue´ǩǩed vuä´rjjelsä´mmli´ ˛˛en, aanarsä´mmli´˛˛en da nuõrttsä´mmli´˛˛en. Šuurmõs ǩiõllåå´blǩin lij tâ´vvsää´mǩiõll (davvisámegiella), koon maainstet nu´tt Lää´ddjânnmest, Ruõccâst da še Taarrâst. Sää´mǩiõl da sää´mǩiõllsa˛ mätt’tõõzzâst, sää´mǩiõllsa˛ kommunikâ´sttmõõ˛˛âst, ǩe´rjjla˛vuõđâst, musiikkâst da pukin čõõđtum sää´mǩiõllsa˛ materiaalin, jäänaš vuä´ss lij tâ´vvsää´mǩiõllsa˛. Ärvvlõõzzi mie´ldd pukin säämas maainsteei persoonin 75-90% maainste tâ´vvsää´mǩiõl da see´st jäänaš vuä´ss jäälast Taarrâst. Lää´ddjânnmest liâ nu´tt 2000 persoon, kook maainste jie´nnǩiõllân tâ´vvsää´mǩiõl. Nuõrttsää´mǩiõl leät maainstum ää´rbvuâl˛ânji Kuâlõõǥǥ njarggjânnam viõstârǩie´jji beä´lnn da nuõrttsää´mǩiõl jie´nnǩiõllân maainsteei nuõrttsaa´mid aazzteš Lää´ddjânnma, mâŋŋa mõõnni vääi´n. Åå´n nuõrttsaa´min jäänaš vuä´ss jäälast Aanar kåå´dd vuu´dest da nuõrttsää´mǩiõl maainstee´ji lååkkmie´rren ärvvlõõđât nu´tt 350 maainsteei. Nuõrttsää´mǩiõl vue´ǩǩ lij åå´n nu´tt, što nuõrab puõlvvõk ij leäkku mättjam maainstet nuõrttsää´mǩiõl jie´nnǩiõllân. Ǩiõllpie´sstuåimmjumuš da nuõrttsää´mǩiõllsa˛ škooulmätt’tõs lij kâ´l mõõ´nne vee´rd lââ´zztam ǩiõl âânnmõõ˛˛ lää´ddǩiõl kuâŋŋad. Aanarsää´mǩiõll lij sää´mǩiõlin o´dinakai ǩiõll, koon maainstet tå´lǩ Lää´ddjânnmest da koon leät maainstum ää´rbvuâl˛ânji tå´lǩ Aanar kåå´dd vuu´dest. Aanarsää´mǩiõl maainsteei liâ nu´tt 300. Aanrsää´m ǩe´rjjǩiõll lij ravvnam da jeäll’jam mõõnni ee´jji äi´ǧǧen ǩiõllpie´sstuåimmjumuu˛˛ vie´ǩǩin. Še škooulâst aanarsää´mǩiõlin u´vddum mätt’tõõzz mie´rr lij piiriee´jji lâssnam, koon o´nnstemvuõtt lij leämma˛ ǩiõllpie´zz tuåimmjumuu˛˛ šõddmõõ˛˛âst.
Sää´mǩiõl da Sää´mte´ǧǧ
Sää´mǩiõll lij sää´m alggmeer ǩiõll. Lää´ddjânnam riikk lij lää´jjšeâttmõõzzineez di meeraikõskksa˛ suåppmõõ˛˛in čõnnõõttâm staanâd sää´m alggmeer ǩiõl da kulttuur ooudâsjuä´tǩǩumuu˛˛ da ooudâsviikkmõõ˛˛. Saa´min lij Lää´ddjânnam vuâđđlää´jj mie´ldd ǩiõles da kulttuures kuõskki jiõččvaaldšem saa´mi dommvuu´dest. Tän jiõččvaaldšem čõõđat Sää´mte´ǧǧ. Sää´mǩiõli staattus lij vaarvuâla˛ tõ´st huõlǩâni, hå´t sää´mǩiõli vue´ǩǩ måttmi pääi´ǩin lij puärrnam mõõnni ee´jjin. Õhttsa˛kååddla˛ tuåimin huõlǩâni puk sää´mǩiõl ko´lle Unesco meeraikõskksa˛ klasstõõllmõõ˛˛ mie´ldd vaarvuâla˛ ǩiõlid. Ǩeässa 2002 tu´mmješ vä´ldded sää´mǩiõl, EU:n komissia tuõđsânji vaarvuâla˛ ǩiõli progra´mme. Hå´t sää´mǩiõlid leät mõõn-ne vee´rd põsttum jeälltet, taarbše tõk jiânnai jee´resnallšem tue´rjjeemtuåimid seillam diõtt puõlvvõõǥǥâst nobba. Lää´ddjânnmest lij valmštõõllâm vue´lnn sää´mǩiõli kuõskki ǩiõlljeälltemprogramm da Sää´mte´ǧǧ lij ǩiirtam ceâlklmest, jeälltemprograamm tuåimmapiijjâmtuâjai resuurssid da tiu´ddepiijjmõõ˛˛. Sää´mǩiõl kuõskki aa´ššin sää´mtee´ǧǧest va´sttad sää´m ǩiõllsuåvtõs. Sää´mǩiõl koontâr õõutsââ´jest sää´m ǩiõllsuåvtõõzzin čuâvv da veekk ooudâs saa´mi sää´mǩiõll-lää´jjest peäggtum ǩiõll'la˛ vuõiggâdvuõđi teâuddjumuu˛˛.
Saa´mi vuõiggâdvuõđâst ââ´nned jie´nnǩiõ´lle kuulli sää´mǩiõles ve´rǧǧnee´ǩǩin, šiõtteeš vuõssmõs vuâra ee´jjest 1991 (516/1991) ns. saa´mi ǩiõll-laa´jjin. Saa´mi ǩiõll'la˛ vuõiggâdvuõđi čõõđtumuš vuâđđõõvi tõn lää´jjest ââldmõsân ǩiõl jåårǥlâ´ttmõ´šše da tu´lkkumu´šše. Jiõččää´ššest tõn diõtt saa´mi ǩiõll'la˛ vuõiggâdvuõđ jiâ leämma˛ vue´jji mie´ldd teâuddjam ni âlddsin tõn veeidasvuõđâst, mä´htt lää´jjšiõtteei leäi lää´jj šiõtt’te´mmen jorddam. Sää´mǩiõll-lää´jj oođeeš ee´jjest 2003 seämmapoodd takai ǩiõll-laa´jjin (423/2003). Ođđ sää´m ǩiõll'lää´ǩǩ (1086/03) šõõddi viõ´ǩǩe ee´jj 2004 aalǥâst da tõn mie´rren lij peä´lstes staanâd vuâđđlää´jjest šiõttuum saa´mi vuõiddâdvuõtt ââ´nned da ooudâs viikkâd ǩiõles da kulttuures. Lää´jj täävtõssân lij staanâd saa´mid vuõiggâdvuõtt vuõiggâdvuõđmie´lddsa˛ vuõiggâdvuõđjäättmõ´šše da šiõǥǥ vaaldšma ǩiõlâst huõlǩani da še nu´tt, što saa´mi ǩiõll'la˛ vuõiggâdvuõđ čõõđtet nu´tt, što tõid ij taarbⲠjee´rben raukkâd. Lää´ǩǩ kuâskk pukid lää´ddjânnmest maainstum sää´mǩiõlid: tâ´vvsää´m, aanarsää´m da nuõrttsää´m. Saa´mi dommvuu´dest åårrai riikki le´be koo´ddi pravlee´nn’jain le´be tuåimmpääi´ǩin ä´šše´mmen, sä´mmlast lij pâi lää´jj mie´lddsa˛ vuõiggâdvuõtt va´lljumuu˛˛es mie´ldd ââ´nned lää´dd- le´be sää´mǩiõl. Ve´rǧǧnee´ǩǩi i´lmmtõõzz, kuultõõzz, teâđtõõzz da vuä´pstemkõõlb â´lǧǧe saa´mi dommvuu´dest lee´d ǩee´rjtum še säämas. Saa´mi dommvuu´dest ve´rǧǧnee´ǩǩin lij õõlǥtumuš tuåimmjumuu˛˛eez mie´ldd viikkâd ooudâs sää´mǩiõl âânnmõõ˛˛. Kååddla˛ ve´rǧǧnee´ǩǩ â´lǧǧe ââ´nned sää´mǩiõl kuâŋŋad tu´mmjõõzzes veeidasvuõđâst sää´mǩiõl på´rddǩee´rjin da jee´res ä´ššǩee´rjin, koin lij takainalla miârkktõs. Lää´jj mie´ldd saa´mi dommvuu´d riikkva˛ da kååddla˛ ve´rǧǧnee´ǩǩin âlgg persoonkåå´dd pa´lǩǩe´mmen ââ´nned huõl tõ´st, što ää´ššla˛kääzzkõs pravlee´nn’jain vuei´tet kääzzkâ´stted še sää´mǩiõlin. Ve´rǧǧneǩ âlgg ââ´nned huõl tõ´st, što škoou´l´jumuu˛˛id riⲲee´l le´be sää´mǩiõl oudldemnalla ââ´nned huõl tõ´st, što persoonkåå´ddest lij tuâjeez oudldem sää´mǩiõl silttõs. Ve´rǧǧneǩ čuâvv tuåimmvoudda kuulli tuåimmvuu´deez, što lää´ǩǩ šâdd jää´ǩǩtum ǩiõll-lää´jj oudldemmalla. Ǩiõllsuåvtõs oudd õõutsââ´jest sää´mǩiõl konttrin vaalpââ´ji mie´ldd mainnâz sää´mǩiõllsa˛ ǩiõll'la˛ vuõiggâdvuõđi teâuddjumuu˛˛âst da ooudâsviikkmõõ˛˛âst. Sää´mte´ǧǧ raaji lää´jj teâuddjumuu˛˛âst ee´jjest 2007 vuâđđčiõlǥtõõzz Sää´m ǩiõll'lää´jj teâuddjumuš ee´jjin 2004-2007. Ǩiõllsuåvtõõzz da sää´mǩiõl konttâr tuâjjan lij sää´mǩiõll-lää´jj ooudâsviikkmõš da vahssmõõ˛˛ lââ´ssen pue´reed sää´mǩiõl staattuuzz da kaggâd sää´mǩiõl staattuuzz õhttsa˛kåå´ddest. Ǩiõl kommunikâ´sttemäärv ânn’jõ˛õhttsa˛kåå´ddest liâ puärrnam ju´n muä´ddlå ee´ǩǩed da mâŋŋa ee´ǩǩpââi´ji äi´ǧǧen lij alttuum ǩiõllhuõll- da terminologiituâjj, koin ǩiõččlõõđât jm. põõ˛˛ted oodâ˛saa´nid ǩiõ´lle, maainstum ǩiõl raajõõzz mie´lddsânji.
Sää´mǩiõl ǩiõllhuõll- da vuä´pstemtuâjaid lij Lää´ddjânnmest håiddam Kotimaisten kielten keskuksen (Dommjânnmla˛ ǩiõli kõõskõs) ee´jj 2011 loopp räjja. Ee´jj 2012 aalǥâst looǥǥe´l Dommjânnmla˛ǩiõli tu´tǩǩeemkõõskõõzz organisaatia mottji da nõmmân šõõddi Dommjânnmla˛ ǩiõli kõõskõs da oođumuu˛˛ mie´ldd sää´mǩiõl tu´tǩǩeei vee´rjid si´rddeš Oulu universiteett Giellagas-institu´tte.
Õhttsa˛tâ´vvjânnmla˛ ǩiõllõhttsa˛tuâi oođeet Interreg-teäggtemvuâla˛ ha´ŋǩǩõõzzin 1.1.2013 - 30.6.2014. SÁFÁ2 – Yh.teispohjoismaisen saamen kielen ammatti- ja resurssikeskuksen perustamishanke
|
|
Viimeksi päivitetty ( 11.01.2016 ) |