Sääʹmteeʹǧǧ halltõõzz čõõuč vuõssmõõzz såbbar tuʹmmstõõǥǥ |
![]() |
![]() |
Sääʹmteeʹǧǧ halltõs noorõõđi 16.9.2014 čõõuč vuõssmõõzz såbbra.
Haʹlltõs priimi eʹtǩǩõõzzin Sääʹmjânnam mäddkååʹddprograam leʹbe Sääʹm-suåppmõõ˛˛ tiuʹddepiijjmõõ˛˛plaannâmnalla eeʹjjid 2015-2016 sääʹmkulttuur vueʹssest. Sääʹmteʹǧǧ eʹtǩǩad čõõđviikkâmplaaʹne õhttseʹ˛˛e čiččâm jeeʹres haʹŋǩǩõõzz. Sääʹmteeʹǧǧi jiiʹjjes haʹŋǩǩõõzz täin liâ vitt. Sääʹmteeʹǧǧi jiiʹjjes haʹŋǩǩõõzz liâ 1) Sámi Giellagáldu – meertâʹvvjânnmla˛ sääʹmǩiõli resursskõõskõs, 2) Sääʹmjieʹllemvueʹjji ooudâsviikkmõš da jieʹllemvueʹǩǩteäʹǧǧruõkkõõz alttumuš – haʹŋǩǩõs, 3) Oahppoofelaš-sääʹmnuõrid juʹrddum mäʹttjemvuäʹppes (Sääʹmteeʹǧǧi nuõrisuåvtõs), 4) Sääʹm-mättˈtõõzz õõudâsviikkâmhaʹŋǩǩõs, 5) Sääʹmǩiõl mainsteei meäʹr seʹlvvtumuš da sääʹm ǩiõll-lääʹjj raajjmõš - haʹŋǩǩõs. Sääʹmteʹǧǧ eʹtǩǩad lââʹssen što raajjmõõ˛˛plaaʹne vääldčeš Tä´lvvsijdd – jieʹli nuõrtsäʹmmlai kulttur kõõskõs – raajjmõõ˛˛haʹŋǩǩõs. Sääʹmteʹǧǧ še eʹtǩǩii, što Sääʹmlett valmmštõõlči haʹŋǩǩõõzz säʹmmlai dommvuuʹd jieʹllemviõkkvuõđ staanmõõ˛˛ diõtt da škoouʹlˈjum sääʹmǩiõllsa narood maazzlâʹsttem diõtt mååusat säʹmmlai dommvoudda. Sääʹmteʹǧǧ staanii Uccjooǥǥ kååʹdd tuejjeem eʹtǩǩõõzzid raajjmõõ˛˛plaaʹne. Sääʹmteʹǧǧ eʹtǩǩii mäddkååʹdd õhttsa˛tuâjjäʹššǩerjja sääʹmkulttuur vueʹssest.
Halltõs priimi ceâlkalm halltõõzz spesialvuõssčuäjtõõzzâst sosial- ja tiõrvâsvuõđhuol riâššâmlääʹjjen. Sääʹmteʹǧǧ ǩiʹddji ceâlkalmest hooʹhs määŋgai halltõõzz eʹtǩǩõsvuõssčuäjtõõzzi proʹbleʹmpääiʹǩid. Sääʹmteʹǧǧ lij jieʹđeesvuiʹm tõʹst, što eʹtǩǩõõzzi vaaiktõõzz jeäʹla dovoʹlna tuʹtǩǩuum jiâ-ka seʹlvvtum. Eʹtǩǩõs vaaikat kõskselt vuâđđvuõiggâdvuõđid da eʹtǩǩõõzzi vaaiktõõzz õõlǥči leeʹd samai puârast da čõnnõõttˈteeʹm ärvstõõllum. Sääʹmteʹǧǧ teäʹddi ceâlkalmest, što kääzzkõõzzi kõskkumuš ij vuäǯǯ hueʹneed vuâđđvuõiggâdvuõđid ij-ka jååʹđted leiʹǧǧ kuuʹǩǩid kõõskid vuâđđkääzzkõõzzid. Halltõõzz eʹtǩǩõsvuõssčuäjtõõzzâst sosial- da tiõrvâsvuõđhuol riâššâmlääʹjjen eʹtǩǩet minoritetǩiõl juâǥǥtõõzz alttumuu˛˛ riâššâmvoudda. Sä´mmlai dommvuuʹd eʹtǩǩuum sääʹmǩiõl luʹvddkååʹdd vuässlai vaʹlljeem-maall lij Lääʹddjânnam lääʹjjšeâttmõõ˛˛ vuâstla˛. Petteʹtǩǩõõzz (24 §) mieʹldd luʹvddkååʹdd vuässlan vaʹlljet sääʹmteeʹǧǧest uvddum lääʹjj (974/1995) 3 §:st juʹrddum säʹmmlaid. Sääʹmteeʹǧǧlääʹjj 25 a §:n 2 mieʹldd sääʹmteeʹǧǧi vaal-loǥstõk õlgg ââʹnned peittlõõzzâst. Sääʹmteʹǧǧ eʹtǩǩad, lääʹjj tääʹrǩǩeeʹčes nuʹtt, što võboršeeʹǩǩ sääʹmǩiõl luʹvddkådda nõmmat sääʹmteʹǧǧ. Võboršeeʹǩǩin õlgg leeʹd eeʹttkâʹsttemnalla jeeʹres sääʹm ǩiõlläʹrttel da jeeʹres sääʹm dommvuuʹd kooʹddi äʹšštobddmõõ˛˛ di nuõrttsäʹmmlai sijddsåbbar nõmmeem võboršeǩ. Sääʹmteʹǧǧ da sosial- da tiõrvâsvuõttministeria saǥstâʹlla eʹtǩǩõõzzâst 22.9.2014.
Halltõs lij priimmâm peäʹlestvälddmõõ˛˛ sosial- da tiõrvâsvuõttministeeria da parlamentta Tâʹvv-Lääʹddjânnam sosialvuuʹd siltteemkõõskõõzz mieʹrrteäʹǧǧčuõppmõõ˛˛in. Tâʹvv-Lääʹddjânnam sosialvuuʹd siltteemkõõskõʹsse miõttmest ouddlâʹsttet ââʹnnemnalla 1,5 % sääʹmǩiõllsa narood tarbbsid. Teäggtumuš lij stuʹvrrjum sääʹmtegga, koon sääʹmmeäʹrest lij tuâjast ååʹn õhtt plaaneei. Valdiateäʹǧǧministeria budjetteʹtǩǩõõzzâst siltteemkõõskõõzzi mieʹrrtieʹǧǧ eʹtǩǩet čuõppâmnalla 33 % ânnˈjõõ˛˛ õhttseʹ˛˛e miljoonin eeuʹrin. Sääʹmmeäʹr teäggtumuu˛˛ čuõʹppe juʹn tän eeʹjj 7000 eeuʹrin 45 000 eurra. Valdiavuässõsčuõppmõš miârkšââʹvv teâuddjumest sääʹmmeäʹr vueʹssest tõn, što plaaneei tueʹjjäiʹǧǧ mottjõõvči vuäʹssäiggsen da meäʹr tueʹjjumuš occneʹče ânnˈjõõ˛˛âst miârkteeinalla. Sääʹmteʹǧǧ eʹtǩǩad, što eʹtǩǩuum čuõppmõõ˛˛id jiâ čõõđteʹče da što spesialvaldiaveäʹǩǩvuõtt sääʹmǩiõllsa narood kääzzkõstaarbi lokku väʹlddem diõtt seeiltet kuuitaǥ ânnˈjõõ˛˛ tääʹzzest.
Halltõs priimi eʹtǩǩõõzzin sosiaal- da tiõrvâsvuõtt- da mättʹtõs- da kulttuurministeeria, mättˈtõshalltõʹsse da jeeʹres mättʹtõõttâmstroittla tuåimmen sääʹmǩiõllsa sosiaal-, tiõrvâsvuõtt - da ouddpeâmmumušvuuʹd škoouʹlˈjum persoonkååʹdd vuäǯǯmõõ˛˛ ooudâsviikkmõõššân. Sääʹmteʹǧǧ eʹtǩǩad kääuʹc jeeʹres tuåim, kook õõlǥče väʹldded lokku škoouʹlˈjumuu˛˛ plaanumuu˛˛âst, škoouʹlˈjumuu˛˛âst da ouddoummutuâjast. Sääʹmteʹǧǧ om. eʹtǩǩii määstrââʹsttum sääʹmǩiõl da kulttuur tiuddumuš- da lââʹss-škoouʹlˈjumuu˛˛ ǩiõttˈtõõllmõõ˛˛ håiddvuuʹd tuejjliʹ˛˛e juõʹǩǩ åʹrnn määddast.
Sääʹmteʹǧǧ piiji ääʹrtel valmmštõõllad Sääʹmteeʹǧǧi tuâjjriâššmõõ˛˛ obboođumuu˛˛. Ääʹrtel tuâjjan lij raajjâd eʹtǩǩõõzzin tuâjjriâššmõõ˛˛ ođđsmõõvvmõʹšše nuʹtt, što oođuum tuâjjriâššmõš leʹčče primmum eeʹjj 2015 loopp mõõneeʹst. Ääʹrtel õlgg kuullâd tuâjast persoonkååʹdd da väʹldded lokku lääʹjjšeâttmõš da vaaldšem takai šõddmõš. Ärttla nõmmte sääʹmteeʹǧǧi saaǥǥtuõʹllˈjeei, vaaldšemjååʹđteei da persoonkååʹdd nõmmuum võboršeǩ. Ääʹrtel tiuddee lââʹssen persoonkååʹdd nõmmuum võboršeeʹǩǩin. Ääʹrtel piizzren nõmmte mieʹrräiggsa lääʹǩǩpiizar.
Halltõs tuʹmmji eʹtǩǩad sääʹmteeʹǧǧi såbbra ǩirrsânji tuâjjriâššmõõ˛˛ 56 § mottjumuu˛˛ nuʹtt, što kåččmõõ˛˛ da äʹššliist sääʹmteeʹǧǧi såbbrid vuõltteʹče čiččâm peeiʹv õuʹddel såbbar ânnˈjõõ˛˛ lååi peeiʹv sââʹjest. Eʹtǩǩõõzz vââʹǩǩen lij tõt što sääʹmteeʹǧǧi såbbar vueiʹtte jõuddâd kåččâd jåʹtlânji õʹhtte riõššâd sääʹmteeʹǧǧi vaal-loǥstõõǥǥ tiuddumuu˛˛âst tuejjuum vuõiǥeemõõlǥtumuu˛˛id ođđ sääʹmteeʹǧǧlääʹjj mieʹtt.
Halltõs tuʹmmji eʹtǩǩad takaisåbbra, što tõt mieʹrrai takaisåbbri õlmmsai såbbri live-streamauksest nuuʹbbnalla säärneeʹl takaisåbbar viidiasttemest internetta. Streamaus puäʹđči mäʹhssed takaisååbbri peʹšttmõõ˛˛âst da meäʹri mieʹldd nuʹtt-aa 1000 euʹrred eeʹjjest.
Mättʹtõs- da kulttuurministeria lij raukkâm sääʹmteeʹǧǧid nõmmeed vuäzzla da vääʹrrvuäzzla äʹšštobddiärttla, kooi tuâjjan lij valmmštõõllâd Unesco aaunteeʹm kultturpreddan suõjjeemsuåppmõõ˛˛ tiuʹddepiijjmõõ˛˛ da mieʹrtõõllâd suåppmõõ˛˛ suåvvtemvuuʹd Lääʹddjânnmest. Sääʹmteʹǧǧ lij tuejjääm eeʹjjest 2010 alttõõzz mättʹtõs- da kulttuurministeeria suåppmõõ˛˛ radifiimõõ˛˛âst da lij leämma˛ ravvsânji valmštõõllmen da staaneemen suåppmõõ˛˛ radifiimõõ˛˛. Äʹrttel piijât nelljen eekkas vuârai. Halltõs nõmmii ärttla Klemetti Näkkäläjärven.
Čeäppõõzz ooudâsviikkâmkõõskõs lij raukkâm sääʹmteeʹǧǧest võboršeeʹǩǩid valdia čeäʹpˈpõstuåimmkådda. Čeäʹpˈpõstuåimmkååʹdd liâ õhttseʹ˛˛e čiččâm. Sääʹmteeʹǧǧi halltõs priimi eʹtǩǩeed võboršeʹǩǩen musiikktuåimkådda Oula Guttoorm, audiavisualiʹ˛˛e čeäʹpˈpõstuåimmkådda Anne Risten Juuso da Pekka Aikio. Valdia čeäʹpˈpõstuåimmkooʹddi tuâjjan lij om. tuåimmjed jiiʹjjes tuåimvuuʹd äʹšštobddjen da mieʹrreed mueʹddin veäʹǩǩtieʹǧǧin. Jooʹtti pââʹjest sääʹmkulttuurast jeäʹla võboršeeʹǩǩ čeäʹpˈpõstuåimmkååʹddest.
Halltõs nooraat puõʹtti vuâra teʹlfonsååbra kueiʹt neäʹttel ǩeeʹjjest. Sääʹmteeʹǧǧ takaisååbbar ääiʹjpodd mieʹrreet maʹŋŋlakast čâhčča.
|