fin	Saamelaiskäräjälakityöryhmän työstä
sme	Sámediggeláhkabargojoavkku barggus

fin	Torstaina pidettiin saamelaiskäräjälakityöryhmän kokous, jonka oli tarkoitus olla myös työryhmän viimeinen kokous.
sme	Duorastaga dollojuvvui sámediggeláhkabargojoavkku čoakkán, mii galggai leat maid bargojoavkku maŋimus čoakkán.

fin	Työryhmän toimikautta jatkettiin, koska työryhmä ei saanut työtään vielä valmiiksi.
sme	Bargojoavkku doaibmaáigi jotkojuvvui, daningo bargojoavku ii ožžon barggus vel gárvvisin.

fin	Aika loppui kesken - kuten usein käy työryhmissä.
sme	Áigi nogai gaskan – dego dávjá geavvá bargojoavkkuin.

fin	Työryhmä tekee esityksensä hallituksen esityksen muotoon, minkä johdosta työryhmän on oltava erityisen huolellinen.
sme	Bargojoavku ráhkada evttohusas ráđđehusa evttohusa hápmái, man geažil bargojoavku galgá leat earenoamáš fuolalaš.

fin	Erityisesti on tarvetta selvittää vielä esitysten vaikutuksia.
sme	Earenoamážit lea dárbu čilget vel evttohusa váikkuhusaid.

fin	Työryhmätyö etenee hyvässä yhteisymmärryksessä ja olen tyytyväinen työryhmän keskusteluilmapiiriin.
sme	Bargojoavkku bargu ovdána buori gaskavuođa ipmirdeami mielde ja lean duhtavaš bargojoavkku ságastallanvuigŋii.

fin	Olisin itse toivonut, että työryhmä olisi saanut työnsä valmiiksi aikataulunsa mukaisesti.
sme	Livččen ieš sávvan, ahte bargojoavku livččii ožžon barggus gárvvisin áigedávvala mielde.

fin	Mutta onhan toki parempi, että työryhmä tekee huolellista työtä kuin että laatii puutteellisen mietinnön.
sme	Muhto leahan gal buoret, ahte bargojoavku bargá fuolalaččat, go ahte ráhkada váilevaš smiehttamuša.

fin	Asian jatkovalmistelua edistää mahdollisimman huolellinen ja perusteellinen työ.
sme	Ášši joatkkaválmmaštallamahan gal ovddida nu fuolalaš ja vuđolaš bargan go fal lea vejolaš.

fin	Suomen tiedeyhteisön vetoomus saamelaismääritelmän muuttamiseksi oli vakava viesti, joka tuotiin työryhmälle tiedoksi.
sme	Suoma dieđaservoša ávžžuhus sápmelačča meroštallama rievdadeami várás lei duođalaš signála, mii buktojuvvui diehtun bargojovkui.

fin	Vetoomuksen oli allekirjoittanut laaja joukko johtavia kielitieteilijöitä, kulttuurintutkijoita, historioitsijoita ja luonnontieteilijöiltä.
sme	Ávžžuhusa ledje vuolláičállán viiddes joavku njunušlingvisttat, - kulturdutkit, - historihkkarat ja – luonddudieđaolbmot.

fin	Tiedeyhteisön vetoomus Suomenvaltiolle löytyy oheisesta linkistä.
sme	Dieđaservoša ávžžuhus Suoma stáhtii gávdno dán liŋkkas.

fin	Tutkijat perustivat kannanottonsa YK:n alkuperäiskansajulistukseen sekä tieteelliseen tietoon.
sme	Dutkiid vuođđude oainnuset ON:a álgoálbmotjulggaštussii ja dieđalaš dihtui.

fin	Jotta saamen kieli ja kulttuuri voi siirtyä, sukupolvien on täytynyt kohdata.
sme	Vai sámegiella ja sámi kultuvra sáhttiba sirdásit, sohkabuolvvat leat ferten deaivvadit.

fin	Tutkijoiden mukaan saamelaisuus ei siirry verenperintönä vaan saamelaisessa sukuyhteisössä.
sme	Dutkiid mielde sápmelašvuohta ii sirdás varraárbin muhto sápmelaš sohkaservošis.

fin	Osa vetoomuksen allekirjoittajista on tutkinut kulttuureja ja kulttuurisen tiedon siirtoa koko elämänsä, osa luita ja geenejä - eli tutkijayhteisöllä on vankka tieteellisen tietoon perustuva käsitys siitä, miten kulttuuri siirtyy ja säilyy.
sme	Oassi ávžžuhusa vuolláičálliin leat dutkan kultuvrraid ja kultuvrralaš dieđu sirdáseami oba eallinagi, oassi dávttiid ja genaid – dehege dieđaservošis lea nanu dieđalaš dieđu ipmárdus das, mot kultuvra sirdása ja seailu.

fin	Kadonneita kulttuureja ei voi palauttaa takaisin.
sme	Jávkan kultuvrraid ii sáhte máhcahit ruovttoluotta.

fin	Norjassa on saamelaiskäräjävaalikampanjointi käynnistynyt.
sme	Norggas lea sámedikkiválggaid válgakampánnja álgán.

fin	Viime viikolla saamelaiskäräjävaaliehdokkaat Aili Keskitalo ja Laila Susanne Vars ovat kommentoineet Suomen saamelaiskysymyksiä.
sme	Mannan vahku sámediggeválgaevttohasat Aili Keskitalo ja Laila Susanne Vars leaba kommenteren Suoma sápmelašgažaldagaid.

fin	Erikoista, että Norjan saamelaiskäräjävaaleissa halutaan profiloitua Suomen saamelaiskysymyksillä - eikö Norjan saamelaiskäräjävaaleissa ole Norjan saamelaisia koskettavia asioita ?
sme	Earenoamáš lea dat, ahte Norgga sámediggeválggain háliduvvo profilerejuvvot Suoma sámi áššiin – eaigo Norgga sámediggeválggain leat áššit, mat gusket Norgga beale sápmelaččaid ?

fin	Keskitalo kommentoi omassa vaaliblogissaan Suomen saamelaismääritelmää.
sme	Keskitalo kommenterii iežas válgabloggas Suoma sápmelašmeroštallama.

fin	Puheenvuoro oli painava siksi, että Keskitalo on seuraava saamelaiskäräjien presidenttikandidaatti ja myös nykyisen saamelaisen parlamentaarisen neuvoston hallituksen jäsen.
sme	Sáhkavuorus lei deaddu danin, go Keskitalo lea čuovvovaš sámedikki presideantakandidáhtta ja maiddái dáláš sámi parlamentáralaš ráđi stivrra lahttu.

fin	Norjassa saamelaiskäräjien vaaliluetteloon pääsee neljännen polven polveutumisella ja myös pelkästään itseidentifikaatiolla.
sme	Norggas sámedikki válgalogahallamii beassá njealját buolvva buolvaiduvvama mielde ja maiddái duššebeare iešidentifikašuvnnain.

fin	Norjassa on ollut esillä tapauksia, joissa mm. muusta kuin pohjoismaasta ja Venäjältä Norjaan muuttanut henkilö on päässyt Norjan saamelaiskäräjien vaaliluetteloon.
sme	Norggas leat leamaš ovdan dáhpáhusat, main ee. davviriikkain ja Ruoššas Norgii mutkon olmmoš lea beassan Norgga sámedikki válgalogahallamii.

fin	Norjan saamelaiskäräjät on valinnut erilaisen mallin lisätä saamelaisten määrää ja määritellä saamelaisuutta.
sme	Norgga sámediggi lea válljen sierralágán málle lasihit sápmelaččaid meari ja meroštallat sápmelašvuođa.

fin	Suomeen tämä Norjan esiin tuoma malli ei sovellu.
sme	Supmii dát Norgga ovdanbuktin málle ii heive.

fin	Asia on Norjan saamelaiskäräjien sisäinen asia, samoin kuin Suomen saamelaismääritelmäkin on Suomen saamelaiskäräjien sisäinen asia.
sme	Ášši lea Norgga sámedikki siskkáldas ášši, seamma ládje go Suoma sápmelašmeroštallan lea Suoma sámedikki siskkáldas ášši.

fin	On harmillista, että Keskitalo ei tätä ymmärrä.
sme	Lea unohas, ahte Keskitalo ii dán ipmir.

fin	Puheenvuoro on kuitenkin huolestuttava siksi, että parhaillaan neuvotellaan pohjoismaisesta saamelaissopimuksesta.
sme	Sáhkavuorru lea goitge fuolastuhtti danin, ahte bárisin ráđđádallojuvvo davviriikkalaš sámi soahpamušas.

fin	Sopimuksen yksi artikla koskee saamelaisen määritelmää.
sme	Soahpamuša okta artikla guoská sápmelačča meroštallama.

fin	Näyttääkin, että ajaudumme yhä kauemmaksi siitä mahdollisuudesta, että voisimme määrittää pohjoismaisessa saamelaissopimuksessa yhteispohjoismaisen saamelaisen määritelmän.
sme	Orru leame nu, ahte gáidat ain guhkkelii dan vejolašvuođas, ahte sáhtáleimmet mearridit davviriikkalaš sámi soahpamušas oktasaš davviriikkalaš sápmelačča meroštallama.

fin	Yhteispohjoismaista yhteistyötä saamelaisasioissa ei myöskään helpota Norjan saamelaiskäräjäedustajien puuttuminen Suomen saamelaiskäräjien sisäisiin asioihin - Suomen saamelaiskäräjätkään ei puutu Norjan saamelaiskäräjien sisäisiin asioihin.
sme	Oktasaš davviriikkalaš ovttabarggu sámi áššiin ii maid álkidahte Norgga sámedikki ovddasteddjiid seahkáneapmi Suoma sámedikki siskkáldas áššiide – Suoma sámediggige ii seahkán Norgga sámedikki siskkáldas áššiide.

fin	Suomen saamelaiskäräjien näkökulmasta saamelaisen määritelmä kansallisessa lainsäädännössä näyttää paremmalta vaihtoehdolta.
sme	Suoma sámedikki geahččanguovllus sápmelačča meroštallan álbmotlaš lágain orru buoret molssaeaktu.

fin	Saamelaiskäräjävaaliehdokas Laila Susanne Vars puolestaan otti kantaa ILO 169-sopimuksen ratifioinnin puolesta.
sme	Sámediggeválgaevttohas Laila Susanne Vars fas válddii beali ILO 169-soahpamuša ratifiserema bealis.

fin	Hänen mukaansa Suomi voisi ratifioida sopimuksen vaikka heti ja perustana ratifioinnille voisi olla Finnmarken-laki.
sme	Su mielde Suopma sáhtálii ratifiseret soahpamuša vaikko dakkaviđe ja ratifiserema vuođđun sáhtálii leat Finnmárkoláhka.

fin	Tuntuu hieman siltä, että Suomea ja Suomen saamelaiskäräjiä pidetään ikään kuin Norjan ” pikkusiskona tai - veljenä ”, jonka pitäisi ottaa mallia Norjasta - hyvässä tai pahassa.
sme	Orru leame nu, ahte Suopma ja Suoma sámediggi adnojuvvo dego Norgga “ unnaoappážin dehe – vieljažin ”, gii galggalii váldit oahpa Norggas – buoris dehe bahás.

fin	Norjan lainsäädäntö, aluehallinto, poliittinen tilanne ja yhteiskunnan historia ovat hyvin erilaisia kuin Suomen.
sme	Norgga lágat, guovlohálddahus, politihkalaš dilli ja servodaga historjá leat hui sierralágánat go Suomas.

fin	Ei Suomi eikä Suomen saamelaiskäräjät voi lähteä sellaiseen malliin, että Ilo-sopimus asettaisi eri saamelaisten kotiseutualueen kunnissa asuvat saamelaiset eriarvoiseen asemaan.
sme	Suopma, dego maid Suoma sámediggige, ii sáhte vuolgit guorrasit dakkár mállii, ahte Ilo-soahpamuš bijalii sámiid ruovttuguovllu suohkaniid sápmelaččaid sierraárvosaš sajádahkii.

fin	Norjassa Ilo-sopimus ratifioitiin ensin, jonka jälkeen lähdettiin pohtimaan mitä ratifiointi Norjassa oikein tarkoittaisi ja vietiin muutokset lainsäädäntöön jälkikäteen.
sme	Norggas Ilo-soahpamuš ratifiserejuvvui álggos, man maŋŋel suokkardallegohte maid ratifiseren Norggas rievtti mielde máksá ja nuppástusat dolvojuvvoje lágaide maŋálgihtii.

fin	Finnmarken-lain lisäksi sopimus ratifioitiin rahalla lisäämällä Norjan saamelaiskäräjien rahoitusta.
sme	Finnmárkolága lassin soahpamuš ratifiserejuvvui ruđain nu ahte Norgga sámedikki ruhtadeapmi lasihuvvui.

fin	Vaikka mielelläni ottaisin Suomen saamelaiskäräjille yhtä suuren budjetin kuin mikä Norjan saamelaiskäräjillä on (vajaa 52 miljoonaa euroa), se ei ole realistista Suomen taloudellisessa tilanteessa.
sme	Vaikko mielalis válddálin Suoma sámediggái liikká stuora bušeahta go mii Norgga sámedikkis lea (váile 52 miljovnna euro), de dat ii livčče realisttalaš Suoma ekonomalaš dilis.

fin	Sopimuksen ratifiointi ei ole Norjassa ratkaissut maahan ja veteen liittyviä oikeuksia saamelaisten asuma-alueella ja Norjan saamelaiskäräjien mukaan Norjan valtion kanssa on ristiriitoja erityisesti nk.
sme	Soahpamuša ratifiseren ii leat čoavdán Norggas eanan- ja čáhcevuoigatvuođaid sámiid orrunguovllus ja Norgga sámedikki mielde ruossalasvuođat leat earenoamážit ng. minerálalágas (ruvkelágas).

fin	mineraalilaissa (kaivoslaissa). Mielestäni Suomen lähtökohta, jossa ratifioinnin vaikutukset lainsäädäntöön selvitetään ennen sopimuksen ratifiointia on toimiva menettelytapa ja menettelyllä voidaan kehittää lainsäädäntöä sellaiseksi, että sopimuksen toimeenpanoa ei tarvitse pohtia seuraavia vuosikymmeniä, vaan ratkaisut tehdään samalla kertaa.
sme	Mu mielas Suoma vuolggasadji, mas ratifiserema váikkuhusat lágaide čilgejuvvojit ovdal soahpamuša ratifiserema, lea doaibmi meannudanvuohki ja meannudemiin sáhttá gárgehit lágaid dakkárin, ahte soahpamuša olláhuhttima ii dárbbat suokkardit čuovvovaš logijagiid, muhto čoavddusmearrádusat dahkkojit oktanaga ratifisremiin.

fin	Valitettavasti asia ei ole kuitenkaan edennyt Suomen valtionhallinnossa.
sme	Dađi bahábut ášši ii leat goitge ovdánan Suoma stáhtahálddahusas.

fin	Saamelaiskäräjien puheenjohtajisto piti puhelinkokouksen viime viikolla ja hyväksyimme lausunnot yhdenvertaisuuslainsäädännön uudistamisesta ja vastaukset rotusyrjintäkomitean suosituksiin.
sme	Sámedikki ságadoallit dolle telefončoakkáma mannan vahku ja dohkkeheimmet cealkámušaid ovttaveardásašvuohtalága ođasnuhttimis ja vástádusaid nállevealahankomitea ávžžuhusaide.

fin	Valitettavasti lausuntoesitykset eivät valmistuneet riittävän ajoissa, jotta ne olisi voitu käsitellä saamelaiskäräjien hallituksen kokouksessa.
sme	Dađi bahábut cealkámuševttohusat eai gárvánan dárbahassii árrat, vai dat livčče sáhttán gieđahallojuvvot sámedikki stivrra čoakkámis.

fin	Hallinto laittanee lausunnot pikaisesti kotisivuillemme.
sme	Hálddahus bijaš cealkámušaid fargga ruovttusiidduidasamet.

fin	Hallinnossamme on resurssipula ja olen itse yrittänyt parantaa tilannetta osallistumalla myös lausuntojen kirjoittamiseen, vaikka se ei tehtäviini kuulukaan.
sme	Min hálddahusas lea resursaváili ja lean maid ieš geahččalan veahkehit dili nu, ahte lean oassálastán maid cealkámušaid čállimii, vaikko dat ii gulage mu bargguide.

fin	Saamelaiskäräjien hallitus teki viime syksynä päätöksen parantaa saamelaiskäräjien tiedotustoimintaa ja laati ohjeistuksen tiedotustoiminnan parantamiseksi ja mm. edellytti, että kaikki julkiset lausunnot laitetaan kotisivuillemme.
sme	Sámedikki stivra dagai mannan čavčča mearrádusa buoridit sámedikki dieđihandoaimma ja ráhkadii njuolggadusaid dieđihandoaimma buorideami várás ja ee. gáibidii, ahte buot almmolaš cealkámušat biddjojuvvojit min ruovttusiidduide.

fin	Valitettavasti tiedotustoimintamme ei ole päätöksestä huolimatta vielä parantunut ja olen havainnut, että esimerkiksi kaikkia antamiamme julkisia lausuntoja ei löydy kotisivuiltamme.
sme	Dađi bahábut dieđihandoaibmamet ii leat mearrádusas fuolakeahttá vel buorránan ja lean fuobmán, ahte omd. buot min addin almmolaš cealkámušat eai gávdno ruovttusiidduineamet.

fin	Ei-julkisia lausuntoja ovat vain esimerkiksi EU-rahoitushakemuksiin liittyvät lausunnot.
sme	Ii-almmolaš cealkámušat leat dušše omd. cealkámušat, mat laktásit EU-ruhtadanohcamušaide.

fin	Tilanne on ikävä, koska pääasiallinen toimintamuotomme on juuri lausuntojen antaminen.
sme	Dilli lea morašlaš, daningo váldodoaibmavuohkámet leat jur cealkámušaid addin.

fin	Rotusyrjintäkomitea on pyytänyt Suomelta vastausta elokuun loppuun mennessä mihin toimenpiteisiin se on ryhtynyt eräiden, myös saamelaisia koskettavien suositusten osalta.
sme	Nállevealahankomitea lea bivdán Suomas vástádusa borgemánu loahpa rádjái makkár doaibmabijuide dat leat riepman muhtin ávžžuhusaid olis, mat gusket maid sápmelaččaid.

fin	Koska saamelaiskäräjälain uudistamista valmisteleva työryhmä ei ole saanut työtään vielä päätökseen eikä ILO 169-sopimuksen ratifiointi ei ole edennyt, suosituksien toimeenpano ei ole juurikaan edennyt.
sme	Go sámediggelága ođasnuhttinbargojoavku ii leat ožžon barggus vel gárvvisin iige ILO 169-soahpamuša ratifiseren leat ovdánan, de ávžžuhusaid olláhuhttin ii jur leat ovdánan.

fin	Yhdenvertaisuuslaki uudistuu merkittävällä tavalla.
sme	Ovttaveardásašvuohtaláhka ođasnuvvá mearkkašahtti ládje.

fin	Vähemmistövaltuutetun tehtävänkuva muuttuu esityksen mukaan yhdenvertaisuusvaltuutetuksi, lain soveltamisala ulotetaan myös koulutukseen ja yhdenvertaisuussuunnittelun toimialaa laajennetaan.
sme	Vehádatáittardeaddji bargogovva rievdá evttohusa mielde ovttaveardásašvuohtaláhkan, lága guoskadansuorgi ollá maid skuvlejupmái ja ovttaveardásašvuohtaplánema doaibmasuorgi viiddiduvvo.

fin	Saamelaiskäräjät kannatti uudistuksia, mutta esitti myös useita tarkennusehdotuksia lakiin.
sme	Sámediggi guottihii ođastusaid, muhto ovdanbuvttii maid máŋggaid dárkkistanevttohusaid láhkii.

fin	Ensi viikko kuluu tien päällä.
sme	Boahtte vahkku gollá luotta nalde.

fin	Maanantaina osallistun skypen kautta saamelaiskäräjien hallituksen kokoukseen, jonka jälkeen ajan Kilpisjärvelle tapaamaan ympäristöministeri Ville Niinistöä.
sme	Mánnodaga oassálasttán skype bakte sámedikki stivrra čoakkámii, man maŋŋel vuoddján Gilbbesjávrái deaivat birasministtar Ville Niinistö.

fin	Kilpisjärveltä jatkan kohti Helsinkiä neuvottelemaan aluekehityksestä.
sme	Gilbbesjávrres joatkkán Helssega guvlui ráđđádallat guovlluid gárgeheamis.

fin	Lopuksi haluan onnitella kaikkia koulunsa juuri päättäneitä nuoria ja uusia ylioppilaita.
sme	Loahpas hálidan sávvat lihku buot skuvllas loahpahan nuoraide ja ođđa studeanttaide.

fin	Toivon heille menestystä elämässään.
sme	Sávan sidjiide menestumi eallimisttiset.