fin	Brysselistä Inariin Saamelaiskäräjien edustajat vierailivat alkuviikosta Brysselissä europarlamentaarikko Satu Hassin kutsumana.
sme	Brysselis Anárii Sámedikki ovddasteaddjit guossástalle álgovahku Brysselis europarlamentarihkar Satu Hassi bovdejumis.

fin	Minulla oli ilo avata ” Vulnerable Arctic ” - näyttely, joka kertoo ilmastonmuutoksen vaikutuksista arktisen alueen luontoon, alkuperäiskansoihin ja ilmastoon.
sme	Mus lei illu rahpat ” Vulnerable Arctic ” - čájáhusa, mii muitala dálkkádatnuppástusa váikkuhusain árktalaš guovllu lundui, álgoálbmogiidda ja dálkkádahkii.

fin	Tilaisuudessa pitämäni puhe löytyy sulkeissa olevasta osoitteesta: (www.samediggi.fi/puheet) ja tiedote näyttelystä löytyy osoitteesta (www.satuhassi.net).
sme	Rahpandilálašvuođas mu doallan sáhka gávdno ruođuid sisa čállon čujuhusas: (www.samediggi.fi/puheet) ja dieđáhus čájáhusas gávdno čujuhusas (www.satuhassi.net).

fin	Näyttelyssä oli valokuvien lisäksi esillä tutkimustietoa ilmastonmuutoksesta.
sme	Čájáhusas lei čuovgagovaid lassin ovdan dutkandiehtu dálkkádatnuppástusas.

fin	Näyttelyn tietojen mukaan merijää katoaa arktiselta alueelta yhdessä sukupolvessa.
sme	Čájáhusa dieđuid mielde mearrajiekŋa jávká árktalaš guovllus ovtta buolvva áigge.

fin	Edelleen näyttelytekstien mukaan arktisen alueen vuosittainen keskilämpötila nousisi 2090-luvulle mennessä kuudella CĐ:lla.
sme	Vel viidáseappot čájáhusdeavsttaid mielde árktalaš guovllu jahkásaš gaskaliekkasvuohtadilli loktanivččii 2090-logu rádjái guđain CĐ:iin.

fin	Arktisen alueen ilmasto lämpenee kaksi kertaa niin nopeasti kun muun maailman.
sme	Árktalaš guovllu dálkkádat lieggana guovtte geardde nu jođánit go eará báikkes máilmmis.

fin	Ilmastonmuutos muuttaa uusimman tutkimustiedon perusteella arktisten alkuperäiskansojen elämää radikaalisti.
sme	Ođđaseamos dutkandieđu vuođul dálkkádatnuppástus earáhuhttá árktalaš álgoálbmogiid eallima radikálalaččat.

fin	Toin puheessani esille saamelaisen parlamentaarisen neuvoston täysistunnon vuonna 2008 hyväksymän saamelaisen ilmastopoliittisen strategian.
sme	Bukten sáhkavuorustan maid ovdan sámi parlamentáralaš ráđi dievasčoakkáma jagi 2008 dohkkehan sámi dálkkádatpolitihkalaš strategiija.

fin	Se löytyy saameksi, suomeksi ja myös muilla kielillä osoitteesta (www.samediggi.fi/spn).
sme	Dat gávdno sáme- ja suomagiela lassin maid eará gielaide čujuhusas (www.samediggi.fi/spn).

fin	Brysselistä matkasin Helsinkiin.
sme	Brysselis dollejin Helssegii.

fin	Osallistuin kansainvälisen biodiversiteettityöryhmän kokoukseen.
sme	Oassálasten riikkaidgaskasaš biodiversiteahttabargojoavkku čoakkámii.

fin	Kokouksen asialistalla oli mm.. Suomen kehityspoliittisen ohjelman laatiminen ja kansainvälisiin biodiversiteettisopimuksen toimeenpanoon liittyvien kokouksien Suomen kantojen läpikäyminen.
sme	Čoakkáma áššelisttus ledje ee. Suoma ovddidanpolitihkalaš prográmma ráhkadeapmi ja riikkaidgaskasaš biodiversiteahttasoahpamuša olláhuhttimii gullevaš čoakkámiid Suoma oainnuid čađamannan.

fin	Esitin, että Suomen kehityspoliittisessa ohjelmassa tulisi huomioida mm. alkuperäiskansojen osallisuuden ja vaikutusmahdollisuuksien tukeminen sekä alkuperäiskansojen perinteisten kulttuuristen tapojen ja alkuperäiskansakielten säilymisen tukeminen.
sme	Evttohin, ahte Suoma ovddidanpolitihkalaš prográmmas galgá váldit vuhtii ee. álgoálbmogiid fárrui beassan oassálastimii ja váikkuhanvejolašvuođaid doarjun sihke álgoálbmogiid árbevirolaš kultuvrralaš vieruid ja álgoálbmotgielaid doarjun.

fin	Toin myös esille, että kehityspolitiikassa tulee huomioida Nagoyan protokollan (koskien geenivarojen hyötyjen tasapuolista jakoa) ja biodiversiteettisopimuksen artikla 8(j):n velvoitteet hyötyjen tasapuolisesta jaosta ja alkuperäiskansojen ennakkotietoon perustuvasta suostumuksesta.
sme	Bukten maid ovdan, ahte ovddidanpolitihkas galgá váldit vuhtii Nagoya protokolla (mii guoská genariggodagaid ávkkiid dássebeallásaš juohkima) ja biodiversiteahttasoahpamuša artihkal 8(j):a geatnegasvuođaid ávkkiid dássebeallásaš juohkimis ja álgoálbmogiid miehtamis sidjiide ovddalgihtii addojun dieđuid vihkkedallamiid vuođul.

fin	Helsingistä suuntasin kohti Inaria.
sme	Helssegis dollejin Anára guvlui.

fin	Osallistuin eilen saamelaiset kirkossa – seminaariin Sajoksessa.
sme	Oassálasten sápmelaččat girkus – seminárii ikte Sajosis.

fin	Seminaariin tuoma tervehdykseni löytyy suomeksi ja pohjoissaameksi saamelaiskäräjien kotisivuilta osoitteesta (www.samediggi.fi/puheet).
sme	Semináras mu buktin dearvvahus gávdno suoma- ja davvisámegillii sámedikki ruovttusiidduin čujuhusas (www.samediggi.fi/puheet).

fin	Seminaarin yhteydessä piispa Samuel Salmi oli henkilökohtaisesti pyytänyt anteeksi evankelis-luterilaisen kirkon osuutta 1930-luvun fyysisen antropologian rotututkimuksiin.
sme	Seminára olis bismá Samuel Salmi lei persovnnalaččat átnon ándagassii evangelalaš-luteralaš girku oasi 1930-logu fysihkalaš antropologiija nálledutkamušaide.

fin	Tuolloin saamelaisten luita nostettiin haudoista kallonmittauksia varten ja luita säilytetään edelleen eri yliopistoissa ja myös saamelaismuseo Siidassa.
sme	Duon áigge sápmelaččaid dávttit goivojuvvoje hávddiin oaiveskálžomihtidemiid várás ja dávttit seailluhuvvojit ain sierra universiteahtain ja maid sámi musea Siiddas.

fin	1900-luvun kallonmittauksista ja rotujaottelusta on tehty tutkimuksia, mainittakoon esimerkiksi Pekka Isakssonin mainio aate- ja oppihistorian väitöskirja ” Kumma kuvajainen.
sme	1900-logu oaiveskálžomihtidemiin ja nállejuogadeamis leat dahkkon dutkamušat, namuheami ánssáša omd. Pekka Isakssona earenoamáš jurdda- ja oahppahistorjjá nákkosgirji ” Kumma kuvajainen.

fin	Rasismi rotututkimuksessa, rotuteorioiden saamelaiset ja suomalainen fyysinen antropologia ”.
sme	Rasismi rotututkimuksessa, rotuteorioiden saamelaiset ja suomalainen fyysinen antropologia ” (Ártegis orut.

fin	Evankelis-luterilainen kirkko on viimeisen vuoden aikana pohtinut mahdollista anteeksipyyntöä saamelaisilta kirkon toiminnasta omasta aloitteestaan.
sme	Evangelalaš-luteralaš girku lea maŋimus jagi áigge suokkardan vejolaš ándagassii átnuma sápmelaččain girku doaimmas iežas álgaga vuođul.

fin	Samuel Salmen anteeksipyyntö on toki hyvä alku, mutta ei kirkon virallinen kanta.
sme	Samuel Salmi ándagassii átnun lea gal buorre álgu, muhto dat ii leat girku virggálaš oaidnu.

fin	Olen usein tuonut puheissani esille, että kirkon tulisi selvittää huolellisesti mistä asioista se pyytää saamelaisilta anteeksi ja miksi, sekä mitä kirkko on valmis tekemään tilanteen korjaamiseksi.
sme	Lean dávjá buktán sáhkavuoruinan ovdan, ahte girku galggalii čilget fuolalaččat main áššiin dat átnu sápmelaččain ándagassii ja manin, sihke dan maid girku lea gárvvis bargat dili buorideami várás.

fin	Mielestäni mahdollinen anteeksipyyntö tulisi käsitellä myös virallisesti kirkolliskokouksessa.
sme	Mu mielas vejolaš ándagassii átnun galggalii gieđahallojuvvot maid virggálaččat girkolaš čoakkámis.

fin	Saamelaisten luiden nostaminen haudoista on toki todella ikävä ja tuomittava asia.
sme	Sápmelaččaid dávttiid lokten hávddiin lea gal duođaid ahkidis ja dubmehahtti ášši.

fin	Hautarauha on toisaalta hyvin kristillinen käsitys.
sme	Hávderáfi lea nuppe dáfus hui risttálaš ipmárdus.

fin	Hautarauhan loukkaaminen ja luiden nostaminen haudoistaan kertoo paremminkin silloin vallitsevista yhteiskunnan arvoista ja saamelaiskulttuurin asemasta silloisessa yhteiskunnassa.
sme	Hávderáfi rihkkun ja dávttiid lokten hávddiin muitala buorebutge dalle ráđđen servodatlaš árvvuin ja sámi kultuvrra sajádagas daláš servodagas.

fin	Tuolloin oli jo olemassa hautarauhan käsite.
sme	Juo dalle ráđđii hávderáfi doaba.

fin	Saamelaisten hautojen avaaminen ei kuitenkaan ollut tuolloin tuomittavaa vaan jopa tutkimuksellisesti suotavaa, jotta voitiin todistaa suomalaisten rodullinen ylivertaisuus.
sme	Sápmelaččaid hávddiid rahpan ii goitge dalle dubmejuvvon, muhto dat lei dutkama dáfus juobe ávžžuhahtti, vai sáhtii duođaštuvvot suopmelaččaid nálálaš birgetmeahttunvuohta.

fin	Saamelaiset olivat tuolloin alempiarvoisia, ja heidän hautajäämistöjensä avaaminen ei ollut tuolloin tuomittavaa.
sme	Sápmelaččat ledje duon áigge vuollelii árvvus adnon, ja sin hávdebázáhusaid rahpan ii lean dalle dubmehahtti.

fin	Saamelaiskulttuurissa hautarauhaa ei ole ollut perinteisesti niin tiukassa käsityksessä.
sme	Sámi kultuvrra olis hávderáfi ii leat leamaš árbevirolaččat nu čavgadit ipmirduvvon.

fin	Saamelaisilla on ollut nk. väliaikaisia hautoja.
sme	Sápmelaččain leat leamaš ng. gaskaboddasaš hávddit.

fin	Jos ruumista ei ole voitu kuljettaa hautapaikalle, menehtyneen ruumis on sijoitettu korkealle paikalle tai kallionkoloihin ja suojattu petoeläimiltä.
sme	Jos rupmaša eai leat sáhttán fievrredit hávdebáikái, de duššan olbmo rumaš lea biddjon allagassii dehe bákteholluide ja suddjejuvvon meahci elliin.

fin	Saamelaiskulttuurissa vainajia on aina kunnioitettu ja muistettu omd.
sme	Buoret dálkkiid ja siivvuid áigge rumaš lea fievrreduvvon loahpalaš hávdebáikásis.

fin	joikujen, kertomaperinteen, korvamerkkien ja paikannimien avulla.
sme	Sámi kultuvrras rohkit leat gudnejahtton ja muitojuvvon omd. luđiid, muitalanárbevieru, bohcco bealljemearkkaid ja báikenamaid mielde.

fin	Edesmenneet sukupolvet ja heidän perintönsä on ollut ja on edelleen osa saamelaisyhteisön arkipäivää.
sme	Ovddit buolvadagat ja sin árbevierru lea leamaš ja lea ain sámi servoša árgabeaivvi oassi.

fin	Edesmenneitä sukupolvia ei ole perinteisesti muistettu haudoilla vierailemisen kautta toisin kuin kristillisessä kulttuurissa.
sme	Ovddes buolvadagat eai leat árbevirolaččat muitojuvvon hávdde nalde galledemiiguin nuppe ládje go risttálaš kultuvrras.

fin	Väliaikaiset haudat on toki merkitty maastoon ja hautoja on kunnioitettu.
sme	Gaskaboddasaš hávddit leat gal merkejuvvon meahcis gos dat leat ja diehttelas hávddit leat gudnejahtton.

fin	Eri rotutukijat ja tieteiden edustajat ovat kallonmittauksia varten ottaneet saamelaisten luita talteen, kirkolla ei sinänsä ole ollut virallista roolia luiden nostamisessa olemassa olevan tutkimustietojen ja perimätiedon valossa.
sme	Sierra nálledutkit ja sierra diehtagiid ovddasteaddjit leat oaiveskálžomihtidemiid várás rádján sápmelaččaid dávttiid, ja girkus ii iešalddes leat leamaš virggálaš rolla dávttiid loktemis dálá dutkandieđuid ja árbedieđuid čuovggas.

fin	Jos evankelis-luterilainen kirkko haluaa pyytää anteeksi saamelaisilta, niin sen tulisi pohtia rooliaan saamelaisen muinaisuskon katoamisessa, saamen kielten ja joikuperinteen uhanalaistumisessa mutta myös poliittisessa vaikuttamisessa.
sme	Jos evangelalaš-luteralaš girku hálida átnut ándagassii sápmelaččain, de dat galggalii vihkkedallat iežas rolla sámi dološoskku jávkamis, sámegielaid ja juoiganárbevieru uhkivuložin šaddamis muhto maid politihkalaš váikkuheamis.

fin	Esimerkiksi Enontekiöllä Enontekiön seurakunta 1970-luvun lopulla alueen seutukaavan valmistelussa lausui virallisesti, että saamelaisilla ei saa olla erityisiä saamelaisoikeuksia ja niin suomalaisia kuin saamelaisiakin tulee kohdella aivan samoin periaattein.
sme	Omd. Eanodagas Eanodaga searvegoddi 1970-logu loahpageahčen guovllu viidodatláva válmmaštallamis celkkii virggálaččat, ahte sápmelaččain eai oaččo leat sierra sámi vuoigatvuođat ja suopmelaččat go sápmelaččatnai galget gieđahallojuvvot aivve seamma prinsihpaid mielde.

fin	Monet alueen saamelaiset erosivat tuolloin kirkosta sen poliittisen asennoitumisen vuoksi.
sme	Máŋggas guovllu sápmelaččat earráne dalle girkus dan politihkalaš doaladumi dihte.

fin	Lopuksi toivotan kaikille hyvää saamelaisten kansallispäivää !
sme	Loahpas sávan buohkaide buori sámi álbmotbeaivve !

fin	Valitettavasti itse en pääse tänä vuonna juhlimaan kansallispäivää yhdessä saamelaisten kanssa täällä Saamenmaassa.
sme	Dađi bahábut ieš in beasa dán jagi ávvudit álbmotbeaivve ovttas sápmelaččaiguin dáppe Sámis.

fin	Lähden huomenna, maanantaina, Helsinkiin valtiopäivien avajaisiin.
sme	Vuolggán ihttin, mánnodaga, Helssegii riikkabeivviid rahpamii.

fin	Osallistun myös biodiversiteettityöryhmän kokoukseen.
sme	Oassálasttán maid biodiversiteahttabargojoavkku čoakkámii.

fin	Vuontisjärvellä saamelaisten kansallispäivän aattona
sme	Vuottesjávrres sámiid álbmotbeaivve ruohta

fin	Klemetti Näkkäläjärvi
sme	Juvvá Lemet