fin	Valtioneuvosto on sitoutunut Ilo 169-sopimuksen ratifioinnin edistämiseen
sme	Stáhtaráđđi lea čatnasan Ilo 169-soahpamuša ratifiserema ovddideapmái

fin	Itsenäisyyspäivä on juhlittu tiiviiden kokousviikkojen välissä.
sme	Iehčanasvuohtabeaivi lea ávvuduvvon hohpolaš čoakkánvahkuid gaskkas.

fin	Saamelaiskäräjät oli enteilevästi 12.12.12 hallituksen iltakoulussa, joka kylläkin järjestettiin poikkeuksellisesti aamulla.
sme	Sámediggi lei dego juogaman ovdasii 12.12.12 ráđđehusa eahketskuvllas, mii gal lei goitge iđđes.

fin	Valtioneuvosto on antanut tapaamisemme jälkeen lupauksen, että se on sitoutunut edistämään ILO 169-sopimuksen ratifiointia ja hallitusohjelman tavoite ratifioida ILO 169-sopimus on edelleen vahvasti voimassa.
sme	Stáhtaráđđi lea addán min deaivvadeami maŋŋel lohpádusa, ahte dat lea čatnasan ovddidit ILO 169-soahpamuša ratifiserema ja ráđđehusprográmma ulbmil ratifiseret ILO 169-soahpamuša lea ain nannosit vuoimmis.

fin	Valtioneuvosto on myös sitoutunut pohjoismaisen saamelaissopimuksen jatkoneuvotteluihin.
sme	Stáhtaráđđi lea maid čatnasan davviriikkalaš sámi soahpamuša joatkkaráđđádallamiidda.

fin	Saamelaiskäräjien kotisivuilta löytyy tiedote iltakoulusta, tilaisuudessa pitämäni puhe sekä saamelaiskäräjien taustamuistio aiheesta.
sme	Sámedikki ruovttusiidduin gávdno dieđáhus eahketskuvllas, dilálašvuođas mu doallan sáhka sihke sámedikki duogášmuittuhančálus fáttá birra.

fin	Valtioneuvosto halusi kuulla erityisesti saamelaisporonhoidosta.
sme	Stáhtaráđđi hálidii gullat earenoamážit sápmelaš boazodoalus.

fin	Valtioneuvoston linjaus tarkoittaa sitä, että Ilo-sopimuksen ratifiointiesteiden poistamiseksi tehtävä työ tulee aloittaa välittömästi valtion ja saamelaiskäräjien hyvällä yhteistyöllä.
sme	Stáhtaráđi linnjen dárkkuha dan, ahte bargu Ilo-soahpamuša rátifisereneastagiid jávkadeami várás galgá álggahuvvot dakkaviđe stáhta ja sámedikki buriin ovttasbargguin.

fin	Valtioneuvoston hankerekisteristä löytyvät eri tahojen antamat lausunnot ILO 169-sopimuksen ratifiointiedellytyksistä.
sme	Stáhtaráđi fidnoregistaris gávdnojit sierra beliid addin cealkámušat ILO 169-soahpamuša ratifisereneavttuin.

fin	Kaikki ministeriöiden lausunnot eivät ole asianmukaisia.
sme	Buot ministeriijaid cealkámušat eai leat áššáigullevaččat.

fin	Saamelaiskäräjät on tilannut ministeriöiden lausunnoista arvion professori Martin Scheininiltä.
sme	Sámediggi lea diŋgon ministeriijaid cealkámušain árvvoštallama professor Martin Scheininis.

fin	Scheininin alustavan arvion mukaan valtiovarainministeriön antama lausunto ei vastaa Suomen perustuslain ja Suomen nykyisiä kansainvälisiä sitoumuksia.
sme	Scheinina álgovuolggalaš árvvoštallama mielde ruhtaministeriija addin cealkámuš ii dávis Suoma vuođđolága ja Suoma dáláš riikkaidgaskasaš čatnasemiid.

fin	Professorin mukaan myös maa- ja metsätalousministeriön lausunto on samasta syystä varsin ongelmallinen.
sme	Professora mielde maid eanan- ja meahccedoalloministeriija cealkámuš lea maid oalle problemáhtalaš seamma vuođu mielde.

fin	Ollakseen ILO-sopimuksen kannalta hyväksyttävä, täytyy Suomen lainsäädännön saamelaismääritelmän olla saamelaisten itsensä hyväksymä.
sme	Scheinina oainnu mielde vai sápmelašmeroštallan livččii ILO-soahpamuša dáfus dohkkálaš, de sápmelašmeroštallan ferte leat Suoma lágaid mielde dakkár, man sápmelaččat ieža dohkkehit.

fin	Ministeriöiden lausunnot eivät sellaisenaan voi toimia Ilo 169-sopimuksen ratifioinnin ratkaisuesitysmalleina, koska ne eivät kaikilta osin vastaa Suomen kansallisia ja kansainvälisiä velvoitteita.
sme	Ministeriijaid cealkámušat eai dakkáražžan sáhte doaibmat ILO 169-soahpamuša ratifiserema čoavddusevttohusmállen, daningo dat eai buot osiid mielde dávis Suoma našuvnnalaš ja riikkaidgaskasaš geatnegasvuođaide.

fin	Hallituksen iltakoulussa jättämässäni taustamuistiossa ilmaisin asian selkeäsanaisesti.
sme	Ráđđehusa eahketskuvlii iežan guođđin duogášmuittuhančállosis celken dán čielgasit.

fin	Valtioneuvoston tiedote on herättänyt mielenkiintoisia tulkintoja.
sme	Stáhtaráđi dieđáhus lea bohciidahttán miellagiddevaš dulkomiid.

fin	Ja valitettavasti taas kotikunnastani Enontekiöltä, jonka kunnanjohtaja Mikko Kärnä jatkaa edelleen aktiivista, saamelaisvastaista ja virheellistä tiedottamispolitiikkaansa.
sme	Ja dađi bahábut vuohon mu ruovttusuohkananis Eanodagas, man suohkanhoavda Mikko Kärnä joatká ain aktiivvalaš, sápmelašvuostásaš ja boastto diehtojuohkinpolitihkas.

fin	Kärnän mielestä valtioneuvoston tiedote tarkoittaisi sitä, että ILO 169-sopimuksen ratifioinnissa osapuolina olisivat myös mm. niin sanotut lapinkyläyhdistykset.
sme	Kärnä mielde stáhtaráđi dieđáhus dárkkuhivččii dan, ahte ILO 169-soahpamuša ratifiserema oassebeallin livčče maid ee. nu daddjojun lapinkylä-ovttastusat.

fin	On hyvin mielenkiintoista, että kunnanjohtaja on alkanut aktiivisesti ajaa Enontekiön kunnan nimissä muutaman kansalaisyhdistyksen asiaa.
sme	Lea hui miellagiddevaš, ahte suohkanhoavda lea aktiivvalaččat vuodjigoahtán Eanodaga suohkana namas muhtin álbmotsearvvi ášši.

fin	Hänen kansalaisyhteiskunnan tukemisensa ei kuitenkaan ulotu Enontekiön saamelaisyhdistyksiin.
sme	Su álbmotsearvedoarjja ii goitge ole Eanodaga sámi servviide.

fin	ILO 169-sopimuksen ratifiointityön yhteydessä valtaväestön edustajien kuuleminen ei tarkoita sitä, että he olisivat osapuolia sopimuksen ratifioinnissa.
sme	ILO 169-soahpamuša ratifiserenbarggu olis váldoálbmoga gullan ii oaivvil dan, ahte sii livčče oassebeallin soahpamuša ratifiseremis.

fin	Suomalaiseen lainsäädännön valmisteluun kuuluu yleisesti laaja eri tahojen kuuleminen.
sme	Suoma lágaid válmmaštallamii gullá almmolaččat viiddes sierra beliid gullan.

fin	ILO 169-sopimuksen mukaisesti sopimuksen ratifioinnista sovitaan vain Suomen valtion ja saamelaiskäräjien kesken - muita osapuolia asiassa ei ole.
sme	ILO 169-soahpamuša mielde soahpamuša ratifiseremis sohppojuvvo dušše Suoma stáhta ja sámedikki gaskka – eará oassebealit áššis eai leat.

fin	Myös saamelaiseksi haluavia suomalaisia edustava järjestö on innostunut tiedottamaan niin marraskuun lopussa järjestetystä Euroopan Neuvoston ihmisoikeusvaltuutetun Suomelle antaman raportin johdosta järjestetystä seminaarista kuin valtioneuvoston tämänviikkoisesta tiedotteestakin.
sme	Maiddái sápmelažžan viggi láddelaččaid ovddasteaddji searvi lea movttáskan dieđihit sihke skábmamánu loahpas ordnejuvvon Eurohpá Ráđi olmmošriekteáittardeaddji Supmii addin raportta geažil lágiduvvon semináras ja stáhtaráđi dánvahkosaš dieđáhusasnai.

fin	En vaivaudu kommentoimaan kaikkia sen tragikoomisia näkemyksiä.
sme	In oba gillege kommenteret buot dan tragikomihkalaš oannuid.

fin	Suotavaa olisi, että jos tiedotteissa viitataan minun puheisiini, niin siihen tulisi viitata oikein - kaikki puheenihan löytyvät saamelaiskäräjien kotisivuilta.
sme	Sávahahtti livččii, ahte jos dieđáhusain čujuhuvvo mu doallan ságaide, de daidda galggalii čujuhit riekta – buot mu ságathan gávdnojit sámedikki ruovttusiidduin.

fin	Kyseisellä suomalaisyhdistyksellä näyttää olevan suunnaton hinku päästä mukaan ILO 169-sopimus- pohjoismaiseen saamelaissopimus- ja kaikkiin mahdollisiin muihinkin neuvotteluihin, jotka koskevat saamelaisia.
sme	Namuhuvvon láddelašsearvvis orru goitge leame issoras hállu beassat mielde ILO 169-soahpamuš- davviriikkalaš sámisoahpamuš- ja buot vejolaš earánai ráđđádallamiidda, mat gusket sápmelaččaid.

fin	Suomen saamelaiskäräjälain 6 §:n mukaan vain saamelaiskäräjät voi edustaa saamelaisia virallisissa kansallisissa ja kansainvälisissä yhteyksissä.
sme	Suoma sámediggelága 6 §:a mielde dušše sámediggi sáhttá ovddastit sápmelaččaid virggálaš našuvnnalaš ja riikkaidgaskasaš oktavuođain.

fin	Yhdistyksellä ei ole osaa eikä arpaa missään saamelaisia koskevissa työryhmissä.
sme	Searvvis ii leat mihkkege dahkamušaid bargojoavkkuin, mat gusket sápmelaččaid.

fin	Viime viikolla oli saamelaiskäräjälain uudistamista valmistelleen työryhmän kokous, jossa käsiteltiin saamelaiskäräjien vaalijärjestelmän kehittämistarpeita.
sme	Mannan vahku lei čoakkán, mii válmmaštallá sámediggelága ođasnuhttima. Das gieđahalloje sámediggelága válgavuogádaga ovddidandárbbut.

fin	Sunnuntaina oli saamelaisen parlamentaarisen neuvoston hallituksen (SPN) kokous, jossa käsiteltiin pohjoismaisen saamelaissopimuksen jatkoneuvotteluja.
sme	Sotnabeaivve lei sámi parlamentáralaš ráđi (SPR) stivrra čoakkán, mas gieđahalloje davviriikkalaš sámisoahpamuša joatkkašiehtadallanáššit.

fin	SPN hyväksyi myös Suomen saamelaiskäräjien valmisteleman vetoomuksen keskeisille ihmisoikeuselimille sekä Venäjän, Ruotsin, Norjan ja Suomen valtioille Venäjän alkuperäiskansojen aseman parantamiseksi.
sme	SPR dohkkehii maid Suoma sámedikki gárven ávžžuhusa guovddáš olmmošriekteorgánaide sihke Ruošša, Ruoŧa, Norgga ja Suoma stáhtaide Ruošša álgoálbmogiid sajádaga buorideami várás.

fin	SPR vaatii Venäjän oikeusministeriötä perumaan RAIPON:in lakkauttamisen ja Murmanskin läänin viranomaisia turvaamaan ja luomaan edellytykset Kuolan niemimaan saamelaisparlamentin toiminnalle.
sme	SPR gáibida Ruošša vuoigatvuohtaministeriija šluhttet RAIPONa heaittiheami ja Murmánskka leana eiseválddiid dorvvastit ja duddjot eavttuid Guoládatnjárgga sámi parlameantta doaibmama várás.

fin	Vetoomus löytyy kokonaisuudessaan saamelaiskäräjien kotisivuilta.
sme	Ávžžuhus gávdno ollislažžan sámedikki ruovttusiidduin.

fin	Viikko jatkui paripäiväisellä neuvottelulla pohjoismaisesta saamelaissopimuksesta.
sme	Vahkku joatkahuvai moaddebeaivásaš šiehtadallamiin davviriikkalaš sámisoahpamušas.

fin	Saamelaiskäräjien edustajat tapasivat Metsähallituksen pääjohtajan Jyrki Kankaan.
sme	Sámedikki ovddasteaddjit deaivvade Meahcceráđđehusa oaivehoavdda Jyrki Kangasa.

fin	Kävimme tapaamisessa läpi kuluvan vuoden tapahtumia, toteutunutta yhteistyötä ja ensi vuoden haasteita.
sme	Manaimet deaivvadeamis čađa nohkavaš jagi dáhpáhusaid, olláhuvvan ovttasbarggu ja boahtte jagi hástalusaid.

fin	Keskustelimme erityisesti GTK:n tutkimustoiminnasta, Metsähallituksen ensi vuoden tulostavoitteista ja Akwé: Kon - ohjeiden soveltamisesta Metsähallituksen toiminnassa
sme	Ságastalaimet earenoamážit GDG dutkandoaimmas, Meahcceráđđehusa boahtte jagi boađusulbmiliin ja Akwé: Kon – rávvagiid guoskadeamis Meahcceráđđehusa doaimmas.

fin	Marraskuun lopussa korkeimmalta hallinto-oikeudelta (KHO) oli tullut vaihteeksi saamelaisten kannalta myönteinen päätös, joka koskee saamelaisten kielellisiä oikeuksia.
sme	Skábmamánu loahpas alimus hálddahusrievttis (AHR) lea boahtán sápmelaččaid dáfus miehtemielalaš mearrádus, mii guoská sápmelaččaid gielalaš rivttiid.

fin	Päätös löytyy KHO:n kotisivuilta.
sme	Mearrádus gávdno AHR:a ruovttusiidduin.

fin	Päätös koskee Pohjois-Lapin alueyhteistyön kuntayhtymän yhtymäkokouksen päätöstä, jota oli vaadittu purettavaksi, koska kokouksessa ei järjestetty saamenkielistä tulkkausta, vaikka sitä oli etukäteen pyydetty.
sme	Mearrádus guoská Davvi-Suoma guovloovttasbarggu suohkanovttastumi ovttastupmečoakkáma mearrádusa, mii lei gáibiduvvon burgojuvvot, daningo čoakkámis ii ordnejuvvon sámegiel dulkon, vaikko dat lei ovddalgihtii bivdojuvvon.

fin	Kuntayhtymässä ovat jäseninä Utsjoen, Inarin ja Sodankylän kunnat.
sme	Suohkanovttastumis leat lahttun Ohcejoga, Anára ja Soađegili suohkanat.

fin	KHO on hylännyt yhtymäkokouksen päätökset, koska kokouksessa ei ollut järjestetty tulkkausta.
sme	AHR lea gomihan ovttastupmečoakkáma mearrádusaid, daningo čoakkámis ii lean ordnejuvvon dulkon.

fin	KHO on päätöksessään todennut, että kuntayhtymän yhtymäkokous on saamen kielilain 2 §:n 1 momentin 1 kohdassa tarkoitettu viranomainen, johon sovelletaan saamen kielilakia.
sme	AHR lea mearrádusastis cealkán, ahte suohkanovttastumi ovttastupmečoakkán lea sámi giellalága 2 §:a 1 momeantta 1 čuoggás dárkkuhuvvon eiseváldi, masa guoskaduvvo sámi giellaláhka.

fin	KHO:n päätöksen mukaan kuntayhtymän toimielimen jäsenillä on oikeus käyttää toimielimen kokouksissa saamen kieltä ja vastaavasti kuntayhtymä on velvoitettu tarvittaessa järjestämään kokouksissa tulkkauksen.
sme	AHR:a mearrádusa mielde suohkanovttastumi doaibmaorgána lahtus lea riekti geavahit doaibmaorgána čoakkámis sámegiela ja vástideaddji ládje suohkanovttastupmi lea geatnegahtton dárbbu mielde ordnet čoakkámiin dulkoma.

fin	KHO on ratkaisussaan painottanut, että oikeuteen käyttää saamen kieltä sisältyy erottamattomasti myös oikeus tulla ymmärretyksi käyttämällään kielellä riippumatta siitä, olisiko saamen kieltä käyttänyt henkilö pystynyt esittämään asiansa myös suomen tai ruotsin kielellä.
sme	AHR lea mearrádusastis deattuhan, ahte vuoigatvuhtii geavahit sámegiela gullá earukeahttá maiddái vuoigatvuohta gulahallat iežas geavahan gielain das fuolakeahttá, livččiigo sámegiela geavahan olmmoš bastán ovddidit áššis maid suoma- dehe ruoŧagillii.

fin	KHO on perustanut ratkaisunsa osittain saamen kielilakia edeltäneeseen lakiin saamen kielen käyttämisestä viranomaisessa, jossa saamelaisten oikeudet käyttää saamen kieltä olivat osittain nykyistä lakia laajemmat.
sme	AHR lea vuođđudan mearádusas muhtin muddui sámi giellalága ovdal gustojeaddji láhkii sámegiela geavaheamis eiseválddiid olis, mas sápmelaččaid vuoigatvuođat geavahit sámegiela ledje muhtin osiin dáláš lága viiddibut.

fin	Saamen kielilaissa ei ole saamen kielen käyttämisestä viranomaisissa annetun lain 14 §:ää vastaavaa säännöstä, jonka nojalla valtion monijäsenisistä toimielimistä säädettyä määräystä sovellettaisiin kuntayhtymän toimielinten jäseniin.
sme	Sámi giellalágas ii leat sámegiela geavaheamis eiseválddiid olis addojun lága 14 §:a vástideaddji njuolggadus, man vuođul stáhta máŋggalahtot doaibmaorgánas mearriduvvon njuolggadus guoskaduvvolii suohkanovttastumi doaibmaorgána lahtuide.

fin	KHO:n mukaan saamen kielilailla ei ole ollut tarkoitus rajoittaa lakia säädettäessä voimassa olleita oikeuksia saamen kielen käyttämiseen.
sme	AHR:a mielde sámi giellalágas ii leat leamaš ulbmil ráddjet lága mearridettiin gustodeaddji rivttiid sámegiela geavaheapmái.

fin	Tällöin oikeus käyttää saamen kieltä koskee myös yhtymäkokouksia.
sme	Dalle riekti geavahit sámegiela guoská maid ovttastupmečoakkámiid.

fin	KHO:n päätös on tärkeä, koska saamen kielilain soveltamisessa kuntayhtymien toimintaan on ollut epäselvyyttä.
sme	AHR:a mearrádus lea dehálaš, daningo sámi giellalága guoskadeamis suohkanovttastumiid doaimmaide lea leamaš eahpečielggasvuohta.

fin	Tämä on johtunut osittain siitä, että oikeusministeriö ei myönnä saamen kielilain § 31 mukaisia avustuksia kuntayhtymille saamen kielilain mukaisten toimien rahoittamiseen.
sme	Dát lea boahtán muhtin muddui das, ahte vuoigatvuohtaministeriija ii mieđit sámi giellalága 31 §:a mielde doarjagiid suohkanovttastumiid doaimmaide, mat ovddidit sámi giellalága.

fin	Saamelaiskäräjäthän on vaatinut useasti, että lain § 31 olisi tarkennettava siten, että se mahdollistaisi avustuksen myös kuntayhtymille.
sme	Sámediggi lea gáibidan dávjá, ahte lága 31 § galggalii dárkkistuvvot nu, ahte dat attálii vejolašvuođa mieđihit doarjaga maiddái suohkanovttastumiide.

fin	Uskon, että viimeistään KHO:n päätös johtaa, jos ei lain § 31 tarkistamiseen, niin kuitenkin lain tulkinnan tarkistamiseen perus- ja ihmisoikeusmyönteisesti siten, että rahoitusta voidaan myöntää myös kuntayhtymille.
sme	Jáhkán, ahte dál viimmatge AHR:a mearrádus doalvu, jos dál ii lága 31 §:a dárkkisteapmái, nu goitge lága dulkoma dárkkisteapmái vuođđo- ja olmmošriektemiehtemielalaččat nu, ahte ruhtadeapmi sáhttá mieđihuvvot maiddái suohkanovttastumiide.

fin	Olen tovin pois saamelaiskäräjien puheenjohtajan tehtävistä.
sme	Lean muhtin áigge eret sámedikki ságadoalli barggus.

fin	Jäin lomalle 14.12 ja olen lomalla vuoden loppuun asti.
sme	Báhcen lupmui 14.12. rájes ja lean luomus gitta jagi loahpa rádjái.

fin	Minulta on jäänyt vuosilomaa pitämättä kesältä.
sme	Mus lea báhcán jahkeluopmu doalakeahttá geasset.

fin	Blogiini tulee täten pitkähkö katkos, mikäli maltan olla kommentoimatta ajankohtaisia saamelaispoliittisia kysymyksiä lomalla.
sme	Mu bloggačállimii boahtá dan dihte guhkes boatkka, jos mášan leat kommenterekeahttá áigeguovdilis sámi politihkalaš gažaldagaid iežan luomu áigge.

fin	Voi olla, että aikaisempaan tapaan päivitän blogiani uuden vuoden kynnyksellä ja käyn läpi mennyttä vuotta ja tulevia haasteita.
sme	Sáhttá leat, ahte čálán fas ođđa jagi lahkonettiin ja manan čađa nohkavaš jagi ja boahttevaš jagi hástalusaid.

fin	Kiitän kaikkia blogini lukijoita tästä vuodesta ja toivotan oikein hyvää ja rentouttavaa joulun ajan odotusta !
sme	Giittán buohkaid mu blogga lohkkiid dán jagis ja sávan hui buori ja lotkkodahtti juovllaid vuordima áiggiid !

fin	Klemetti Näkkäläjärvi
sme	Juvvá Lemet