fin	Saamelaisparlamentaarikkojen konferenssin tunnelmia ja muuta ajankohtaista Haluan kertoa blogini lukijoille, että olen hakenut Lapin yliopiston saamelaiskulttuurin apulaisprofessorin virkaa.
sme	Sámi parlamentarihkkáriid konfereanssa dovdamušat ja eará áigeguovdilis áššit Hálidan muitalit iežan blogga lohkkiide, ahte lean ohcan Lappi universiteahta sámi kultuvrra veahkkeprofessora virggi.

fin	Kun minut valittiin ensimmäisen kerran saamelaiskäräjien puheenjohtajaksi ilmoitin, että toimisin puheenjohtajana korkeintaan kaksi kautta ja toistin saman kun minut valittiin uudelleen saamelaiskäräjien puheenjohtajaksi.
sme	Go mun válljejuvvojin vuosttaš háve sámedikki ságadoallin ilmmuhin, ahte livččen ságadoallin eanemusat guokte áigodaga ja dán mun geardduhin ođđasit go mun válljejuvvojin nuppe háve sámedikki ságadoallin.

fin	Mielestäni on välttämätöntä parlamentarismin ja saamelaiskäräjien toiminnan kehittämiseksi, että saamelaiskäräjät ei henkilöidy liikaa ja että saamelaiskäräjien johdossa tapahtuu vaihdoksia.
sme	Mu mielas lea vealtameahttun parlamentarismma ja sámedikki doaimma gárgeheami várás, ahte sámediggi ii gehččojuvvo liiggás olu ovtta olbmo bakte ja ahte sámedikki njunušsajes dáhpáhuvvet molsahuvvamat.

fin	Tämä kausi on puolivälissä ja minunkin pitää alkaa pohtia mitä tekisin puheenjohtajuuden jälkeen.
sme	Dát áigodagat lea gaskkamuttos ja mun maid ferten suokkardišgoahtit maid barggalin sámedikki ságadoallidoaimma máŋŋel.

fin	Olen koko työurani tehnyt töitä joko päätoimisen tutkijana tai olen tehnyt tutkijana töitä muun työn ohessa.
sme	Lean oba iežan bargoeallima áigge bargan juogo váldodoaibmasaš dutkin dehe lean bargan dutki bargguid eará bargguid olis.

fin	Tutkimus on minun kutsumusammattini.
sme	Dutkanbargu lea mu váimmoguovdoámmát.

fin	Se, että olen hakenut virkaa, ei tarkoita sitä, ettenkö olisi täysillä sitoutunut saamelaiskäräjien toimintaan.
sme	Dat, ahte lean ohcan virggi, ii dárkkut dan ahte ingo livčče dievaslaččat čatnasan sámedikki bargui.

fin	Sitoutumiseni on etnisestäänkin suurempaa Uumajan saamelaisparlamentaarikkojen konferenssin jälkeen.
sme	Čatnaseapmi lea ovdalaččanai stuorit Ubmi sámi parlamentarihkkáriid konfereansa maŋŋel.

fin	Viranhakutilaisuutta en voinut jättää käyttämättä, koska saamelaiskulttuurin tutkimustehtäviä ei ole juurikaan avoinna ja päätin testata omaa pätevyyttäni viranhaussa.
sme	In sáhtán guođđit geavatkeahttá virgeohcandilálašvuođa, daningo sámi kultuvrra dutkanbarggut eai jur leat rahppon ja ferten dieđusge geahččalit destet iežan gelbbolašvuođa virgeohcamis.

fin	Enontekiön suunnalla on tapahtunut alkuvuoden aikana paljon.
sme	Eanodaga guovllus lea dáhpáhuvvan álgojagi áigge hui olu.

fin	Käsivarren kansallispuistohanke kaatui.
sme	Giehtaruohttasa álbmotmeahccefidnu gopmanii.

fin	Kunta vastasi hankkeen kaatumiseen suurella ilolla ja alkoi heti suunnitella erämaahotellin perustamista Käsivarren erämaa-alueelle.
sme	Suohkan dávistii fidnu gopmaneapmái stuora iluin ja plánegođii dakkaviđe meahccehotealla vuođđudeami Giehtaruohttasa meahcceguvlui.

fin	Hotellin nimi on matkan varrella muutettu erämaatukikohdaksi.
sme	Hotealla namma lea mátkki áigge rievdaduvvon meahccedoarjjabáikin.

fin	Päätös ei ollut yksimielinen.
sme	Mearrádus ii lean ovttamielalaš.

fin	Lainsäädäntö ei tunne erämaatukikohta-käsitettä.
sme	Láhka ii dovdda meahccedoarjjabáiki-doahpaga.

fin	Erämaalain § 4 mukaan hoito- ja käyttösuunnitelmassa sovitulla tavalla lupia voi myöntää tukikohtien rakentamiseen poronhoidon, kalastuksen tai metsästyksen tarpeisiin.
sme	Meahccelága 4 § mielde dikšun- ja geavahanplánas sohppojun vuogi mielde lobit sáhttet mieđihuvvot doarjjabáikkiid boazobarggu, guolástusa dehe meahccebivddu dárbbuid várás.

fin	Matkailun tarpeisiin tukikohtia ei voi lain mukaan perustaa.
sme	Turismadoaimma várás doarjjabáikkit eai sáhte vuođđuduvvot.

fin	En tiedä suunnittelevatko kunnanjohtaja ja kunnanhallituksen häntä kannattavat jäsenet alkavansa poronhoitajaksi Käsivarteen.
sme	In dieđe vaikko suohkanhoavda ja suohkanstivrra su guottiheaddjit plánele álggahit boazobargin Giehtaruohttasis.

fin	Tukikohta- esitys vaikuttaa aivan hullunkuriselta.
sme	Doarjjabáikeevttohus orru leame oalle jallas fidnu.

fin	On selvää, että vaikka kunta puhuu erämaatukikohdasta, kyseessä olisi käytännössä hotellin rakentaminen.
sme	Lea čielggas, ahte vaikko suohkan hupmá meahccedoarjjabáikkis, jearaldagas livččii geavadis hotealla huksen.

fin	Kunnanjohtaja on markkinoinut hotellia pienenä, erämaisena erämaisuuteen sopivana hotellina.
sme	Suohkanhoavda lea márkanastán hotealla unna, eaidalas meahccái heivvolaš hoteallan.

fin	Markkinointi on kuitenkin eri asia kuin todellisuus.
sme	Márkanastin lea goitge eará ášši go duođalašvuohta.

fin	Suomessa hotellia ei voida perustaa ilman sähköä, jätehuoltoa ja tieyhteyttä.
sme	Suomas hotealla ii sáhte hukset almmá šleađgga, bázahusfuolahusa ja luoddaoktavuođaid haga.

fin	Kukaan yksityinen yrittäjä ei lähtisi tällaista pyörittämään.
sme	Ii oktage ovttaskas fitnodatdoalli vuolggále dakkára jođihit.

fin	Hotellit eivät toimi kaasuliekillä, kuivamuonalla, kynttilänvalossa ja kuivakäymälöillä, eikä huoltoajoa voi tehdä kävellen, moottorikelkoin tai mönkijöin.
sme	Hoteallat eai doaimma gássadolain, goikeborramušain, gintalčuovggas ja olgohivssegiiguin, iige fuolahusvuodjima sáhte dahkat vácci, mohtorgielkkáiguin dehe njealljejuvllagiiguin.

fin	Hotelli siis edellyttäisi tien rakentamista sekä mittavan infrastruktuurin rakentamista.
sme	Hotealla gáibidivččii luotta huksema ja viiddes infrastruktuvrra huksema.

fin	Erämaalaki on tässä asiassa hyvin yksiselitteinen.
sme	Meahcceláhka lea dán áššis hui ovttačilggolaš.

fin	Lain § 5 mukaan erämaa-alueille ei saa rakentaa pysyviä teitä.
sme	Lága 5 § mielde meahcceguovlluide ii oaččo dahkat bissovaš luottaid.

fin	Valtioneuvosto voi kuitenkin antaa luvan sellaisen pysyvän tien rakentamiseen, jolla on yleisen edun tai luontaiselinkeinojen harjoittamisen kannalta huomattava merkitys.
sme	Stáhtaráđđi sáhttá goitge addit lobi dakkár bissovaš luotta huksemii, mii lea oktasaš ovddu dehe luondduealáhusaiguin bargama dáfus mávssolaš.

fin	Hallituksen esityksessä erämaalaiksi tämän pykälän osalta todetaan, että tien rakentaminen olisi mahdollista käytännössä vain sellaisen tien osalta, millä on kansallista merkitystä koko Suomelle.
sme	Ráđđehusa evttohusas meahcceláhkan dán paragráfa olis daddjojuvvo, ahte luotta huksen livččii geavadis vejolaš dušše dakkár luddii, mas lea álbmotlaš mearkkašupmi oba Supmii.

fin	Tällöinkin tulee pohtia tien merkitystä erämaalain tavoitteisiin.
sme	Dallenai galgá suokkardit luotta mearkkašumi meahccelága ulbmiliidda.

fin	Lain § 4 mukaan aluetta ei myöskään saa luovuttaa eikä antaa vuokralle ilman valtioneuvoston lupaa.
sme	Lága 4 § mielde eananviidodaga ii maid oaččo luobahit iige addit láigohuvvot almmá stáhtaráđi lobi haga.

fin	Hallituksen esityksessä erämaalaiksi nimenomaan tämän pykälän osalta todetaan, että sillä estetään yksityinen rakennustoiminta sekä esim. lomakeskusten rakentaminen erämaa-alueille (HE.
sme	Ráđđehusa evttohusas meahcceláhkan earenoamážit dán paragráfa olis daddjojuvvo, ahte dainna caggojuvvo priváhta huksendoaibma ja omd. luopmoguovddážiid huksen meahcceguovlluide (HE.

fin	42vp/1990).
sme	42vp/1990).

fin	Hotellin rakentaminen, vaikka kuinka erämaisena hankkeena sen väitettäisiin rakennettavan, edellyttäisi erämaalain muuttamista.
sme	Hotealla huksen, vaikko man luondduviđavuđot dat čuoččuhuvvolii huksejuvvot, de dat gáibidivččii meahccelága rievdadeami.

fin	Tuntuu hyvin ikävältä että Enontekiön kunnalle ei mikään riitä.
sme	Orru leame nu, ahte Eanodaga suohkanii mihkkege ii leat dárbahassii.

fin	Se sai tahtonsa läpi ja esti Käsivarren kansallispuiston perustamisen, joka olisi turvannut alueen luonnon, saamelaiskulttuurin, poronhoidon sekä myös ekologisen matkailun kehittymisen.
sme	Ja dat gal lea hui ahkit. Suohkan oaččui dáhtus čađa ja esttii Giehtaruohttasa álbmotmeahci vuođđudeami, mii livččii dorvvastan guovllu luonddu, sámi kultuvrra, bohccuiguin bargama dego maid ekologalaš mátkedoaibmaealáhusa gárganeami.

fin	Tuntuu että vanha Kilpisjärven kehittämissuunnitelma, jossa ehdotettiin Kilpisjärvelle aivan kaikkea kylpylöistä lentokenttiin, on nostettu esille taas naftaliinista.
sme	Gilbbesjávrre boares ovddidanplána orru leame fas goivojuvvon oidnosii naftaliinnas. Dashan evttohuvvui Gilbbesjávrái vaikko mii; stuora lávggodansajiid ráges girdišiljuid rádjái.

fin	Kunnan tarkoituksena tuntuu olevan saada pikkuhiljaa kaikki luonnonsuojelualueet matkailun ja rakentamisen piiriin.
sme	Suohkana ulbmilin orru leame oažžut vehážiid mielde buot birasgáhttenguovllut turismma ja huksema biirii.

fin	Hotellista ei olisi pitkä matka lomakylän rakentamiseen erämaa-alueelle.
sme	Hoteallas ii livčče guhkes mátki luopmogili huksemii meahcceguvlui.

fin	Asia nousee esille varmasti myös Käsivarren erämaa-alueen hoito- ja käyttösuunnitelman laadinnassa, mikä on parhaillaan valmisteltavana.
sme	Ášši loktana sihkkarit ovdan maiddái Gilbbesjávrre meahcceguovllu dikšun- ja geavahanplána ráhkadeamis, mii lea bárrásiin válmmaštallojuvvome.

fin	Toivoisin todellakin, että kunta ei lähtisi ajamaan vain yhden elinkeinon etua, vaan ajattelisi kokonaisvaltaisemmin koko Enontekiön kuntaa, sen imagoa, lainsäädäntöä ja tulevaisuuttakin.
sme	Sávalin duođaidge, ahte suohkan ii vuolggále vuodjit dušše ovtta ealáhusa beroštumiid, muhto jurddahalalii ollislaččabut oba Eanodaga suohkana, dan imago, lágaid ja boahtteáigginai.

fin	Enontekiö houkuttaa ennen kaikkea ekologisesta matkailusta kiinnostuneita turisteja ja ympäristönsuojeluvastaisuus voi kostautua kunnalle ja kunta voi menettää ympäristötietoisia matkailijoita muille alueille.
sme	Eanodat geasuha ovddemusat ekologalaš turismmas beroštuvvan turisttaid ja birassuodjalanvuostálašvuohta sáhttá jorggihit suohkana vuostá ja dat sáhttá massit birasdiđolaš turisttaid eará guovlluide.

fin	Ekologista matkailurakentamista ja sen mahdollista lisäämistä tulisi käsitellä Kilpisjärven yleiskaavassa ja sijoittaa rakentaminen luonnonsuojelualueiden ulkopuolelle.
sme	Ekologalaš turismahuksen ja dan vejolaš lasiheami galggalii gieđahallat Gilbbesjávrre obalašlávas ja bidjat huksema luonddusuodjalanguovlluid olggobeallái.

fin	Saamelaisparlamentaarikkojen konferenssi pidettiin Uumajassa.
sme	Sámi parlamentarihkkáriid konfereansa dollojuvvui Upmis.

fin	Konferenssin aiheena oli erityisesti saamelaisten kotiseutualueen hyödyntäminen ja sen yhteydessä erityisesti kaivostoiminta ja pohjoismainen saamelaissopimus.
sme	Konfereanssa fáddán leigga earenoamážit Sámi guovllu ávkkástallan ja das earenoamážit ruvkedoaibma sihke davviriikkalaš sámi soahpamuš.

fin	Kokouspäätösten ja poliittisen keskustelun lisäksi oli hyvin tärkeää, että saatoimme tavata epävirallisissa merkeissä ja keskustella, vaihtaa ajatuksia ja saada uusia ideoita.
sme	Čoakkánmearrádusaid ja politihkalaš ságastallama lassin lei hui dehálaš deaivvadit eahpevirggálaš oktavuođain ja ságastallat, lonohallat jurdagiid ja oažžut ođđa jurdagiid.

fin	Olemme yksi kansa neljän valtion alueella, mutta pääsemme tapaamaan yhdessä harvoin.
sme	Mii leat okta álbmot njealji stáhta viidodagas, muhto beassat deaivvadit ovttas hárve.

fin	On tärkeää, että saamelaiskäräjät tiivistäisivät yhteistyötään.
sme	Livččii dehálaš, ahte sámedikkit buoridivčče ovttasbargguset.

fin	Suomen saamelaiskäräjät on itse asiassa hyväksynyt vastikään henkilöstöpoliittisen asiakirjan, joka mahdollistaa työntekijöiden henkilöstövaihdon Norjan ja Ruotsin saamelaiskäräjien kanssa.
sme	Suoma sámediggi lea iešalddes dohkkehan gieskat persovdnapolitihkalaš áššegirjji, mii dahká vejolažžan bargiidlonohallama Norgga ja Ruoŧa sámedikkiiguin.

fin	Toivon, että hallintomme aloittavat asiasta keskustelut pian, ja halukkaille annettaisiin mahdollisuus henkilöstövaihtoon.
sme	Sávan, ahte min čállingottit álggahit ságastallat dán áššis, ja buot hálolaččaide addolii vejolašvuohta bargiidlonohallamii.

fin	Uskoisin, että tämä lisäisi saamelaiskäräjien vuorovaikutusta, toisi uusia ideoita ja yhdistäisi meitä saamelaiskäräjiä entistä tiiviimmin toisiimme.
sme	Jáhkálin dán lasihit sámedikkiid vuorrováikkuhusa, buvttálii ođđa ideaid ja ovttastahtálii sámedikkii ovdalaččage buorebut.

fin	Pidin konferenssissa puheen arktisen alueen hyödyntämisestä.
sme	Dollen konfereanssas sága árktalaš guovllu ávkkastallamis.

fin	Puhe löytyy suomeksi ja saameksi kotisivuiltamme.
sme	Sáhka gávdno suoma- ja davvisámegillii min ruovttusiidduin.

fin	II varapuheenjohtaja Heikki Paltto, joka on myös saamelaiskäräjien edustaja pohjoismaisen saamelaissopimuksen neuvotteluvaltuuskunnassa, piti puheen pohjoismaisen saamelaissopimuksen jatkoneuvottelujen tilanteesta.
sme	II várreságadoalli Hánno Heaika, gii lea maid sámedikki ovddasteaddji davviriikkalaš sámi soahpamuša šiehtadallansáttagottis, doalai sága davviriikkalaš sámi soahpamuša joatkkašiehtadallamiid dilis.

fin	Kokous antoi lausunnon pohjoismaisesta saamelaissopimuksesta, julistukset Uumajan kulttuuripääkaupungista ja arktisen alueen hyödyntämisestä, jossa erityinen paino oli kaivostoiminnassa.
sme	Čoakkán atii cealkámuša davviriikkalaš sámi soahpamušas, julggaštusaid Upmi kulturoaivegávpogis ja árktalaš guovllu ávkkastallamis, mas earenoamážit lei deaddu ruvkedoaimmas.

fin	Nämä tulevat mahdollisimman pian saamelaiskäräjien kotisivuille.
sme	Dát bohtet nu fargga go vejolaš sámedikki ruovttusiidduide.

fin	Konferenssi oli siitä erikoinen, että yksimielisyyttä ei haluttu saavuttaa ja minä saamelaiskäräjien enemmistön, kuuden muun käräjäjäsenen kanssa jouduin äänestämään julistuksen neljännen artiklan muotoilun vuoksi koko julistusta vastaan, koska konferenssin loppuasiakirjan käsittelyn ajan puheenjohtajana toiminut SPN:n presidentti Håkan Jonsson ei voinut suostua äänestyttämään erikseen neljännen artiklan muotoilusta.
sme	Konfereansa lei dan dáfus earenoamáš, ahte ovttamielalašvuohta ii háliduvvon joksojuvvot ja mun sámedikki eanetloguin, guđa eará diggelahtuin, sadden jienastit julggaštusa njealját artihkkala dihte julggaštusa vuostá, daningo konfereanssa loahppadokumeantta gieđahallama ságadoallin doaibman SPR:a presideanta Håkan Jonsson ii miehtan jienastuhttit sierra njealját artihkkala hábmemis.

fin	Kolme Suomen saamelaiskäräjäjäsentä äänesti tyhjää.
sme	Golbma Suoma sámedikki áirasa jienaste guoros jiena.

fin	Julistuksen neljäs artikla oli muuttunut alkuperäisestä Suomen saamelaiskäräjien hyväksymästä muotoilusta työryhmätyöskentelyn aikana.
sme	Julggaštusa njealját artihkal lei rievdan álgovuolggálaš Suoma sámedikki dohkkehan hábmemis bargojoavkobargama áigge.

fin	Kursiivilla Suomen saamelaiskäräjien yhdeksän jäsenen pöytäkirjaan jättämä lauselma neljänteen artiklaan liittyen:
sme	Kursiivan Suoma sámedikki ovcci áirasa beavdegirjái guođđin cealkkus njealját artihkkalis:

fin	Pidämme saamelaisparlamentaarikkojen konferenssin toiminnan, tavoitteiden ja hengen kannalta hyvin valitettavana, että kokous teki päätöksen, jota suuri enemmistö Suomen saamelaiskäräjäjäseniä vastustaa.
sme	Atnit sámi parlamentarihkkáriid doaimma, ulbmiliid ja vuoiŋŋa dáfus hui šállošahttin, ahte sámi parlamentarihkkáriid njealját konfereansa attii julggaštusa, man 4 artihkkala buohta stuora eanetlohku Suoma sámediggeáirasiin vuostálastá.

fin	Toiminta heikentää konferenssin uskottavuutta.
sme	Doaibma heajuda konfereanssa jáhkehahttivuođa.

fin	Konferenssin tekemä päätös on Suomen lainsäädännön vastainen koska se ei huomioi kolttien kyläkokouksen asemaa kolttasaamelaisten edustuksellisena elimenä.
sme	Konfereanssa dahkan mearrádus lea Suoma lágaid vuostá daningo dat ii váldde vuhtii nuortalaččaid siidačoahkkima sajádaga nuortalaččaid ovddasteaddjiorgánan.

fin	Suomen saamelaiskäräjälain § 6 mukaan saamelaiskäräjät edustaa saamelaisia kansallisella ja kansainvälisellä tasolla.
sme	Suoma sámediggelága § 6 mielde sámediggi ovddasta sápmelaččaid álbmotlaš ja riikkaidgaskasaš dásis.

fin	Kokouksen tekemä päätös ei kunnioita Suomen saamelaiskäräjälakia ja heikentää saamelaista kulttuuri-itsehallintoa rinnastaen muut toimijat saamelaisen kulttuuri-itsehallinnon tasolle.
sme	Konfereanssa dahkan mearrádus ii gudnejáhte Suoma sámediggelága ja geahnohuhttá sámi kulturiešstivrema buohtastedettiin eará doibmiid sámi kulturiešstivrejumi dássái.

fin	Julistuksen epäselvä muotoilu mahdollistaa sen, että saamelaisyhteisöiksi voidaan lukea myös sellaisia tahoja, jotka eivät ole saamelaisia oikeudenomistajia.
sme	Julggaštusa eahpečielga hábmen dahká vejolažžan dan, ahte sámi searvvušin sáhttet lohkkojuvvot maid dakkár bealit, mat eai leat sámi riekteguoddit.

fin	Me allekirjoittaneet: Suomen saamelaiskäräjät pitää hyvin tärkeänä saamelaisten vaikutusmahdollisuuksien turvaamista ja kuulee alueen saamelaisia ennen kuin tekee heitä koskevia päätöksiä.
sme	Mii vuolláičállit: Suoma sámediggi atná hui dehálažžan sámiid váikkuhanvejolašvuođaid dorvvasteami ja gullá guovllu sámiid ovdal go dat dahká mearrádusaid, mat gusket sin.

fin	Muilta osin me allekirjoittaneet Suomen saamelaiskäräjäjäsenet kannatamme julistuksen tavoitteita ja pidämme julistusta hyvin tärkeänä.
sme	Eará áššiid buohta mii vuolláičállit Suoma sámediggeáirasat doarjut julggaštusa ulbmiliid ja atnit julggaštusa hui dehálažžan.

fin	Helmikuun lopussa on viimeinen Metsähallitustyöryhmän kokous.
sme	Guovvamánu loahpas lea maŋimus Meahcceráđđehusbargojoavkku čoakkán.

fin	Tässä vaiheessa näyttää selvältä, että työryhmä ei saa yksimielistä esitystä aikaan, eikä merkittäviä edistysaskelia tapahdu Metsähallituslain uudistuksen yhteydessä.
sme	Dán muttos orru leame čielggas, ahte bargojoavku ii oaččo ovttamielalaš evttohusa, eaige mearkkašahtti buorádusat dáhpáhuva Meahcceráđđehuslága ođasnuhttima olis.

fin	Koko metsähallituslain valmistelu on ollut pitkä ja ikäväkin prosessi.
sme	Oba meahcceráđđehuslága válmmaštallan lea leamaš guhkes ja ahkisdisnai proseassa.

fin	Sitä on valmisteltu jo viitisen vuotta, ensin valtiovarainministeriön, sitten maa- ja metsätalousministeriön johdolla.
sme	Dathan lea válmmaštallojuvvon vihtta jagi, vuohččan ruhtaministeriija, dan maŋŋel eanan- ja meahccedoalloministeriija jođihemiin.

fin	Metsähallituksen pääjohtaja ilmoitti eroavansa protestina lainvalmistelulle ja esitykselle yhtiöittää metsähallituksen liiketoiminta.
sme	Meahcceráđđehusa oaivehoavda ilmmuhii iežas earránit proteastan lágaválmmaštallamii ja evttohussii dahkat sierra fitnodaga meahcceráđđehusa fitnodatdoaimma várás.

fin	Pidän hänen päätöstään ymmärrettävänä – olen hänen kanssaan samaa mieltä – mutta valitettavana saamelaisten kannalta.
sme	Anán su mearrádusa ipmirdahttin – mun lean suinna ovttaoaivilis – muhto dieđusge šállošahttin sámiid dáfus.

fin	Yhteistyö Metsähallituksen kanssa on toiminut hyvin hänen pääjohtajakaudellaan ja pääjohtaja Kangas on edistänyt ja pitänyt saamelaisasioita hyvin esillä.
sme	Ovttasbargu Meahcceráđđehusain lea doaibman hui bures su oaivehoavdabaji áigge ja oaivehoavda Kangas lea ovddidan ja doallan sámi áššiid bures ovdan.