fin	Tietämättömyys onkin hyve ?
sme	Diehtemeahttunvuohta leanai burrodat ?

fin	Ignorance is bliss, todettiin runoudessa ja politiikassa joskus.
sme	Ignorance is bliss, lea daddjojuvvon lyrihkas ja politihkas duollet dállet.

fin	Suomessa tietämättömyyden ihannointi tuntuu tulleen takaisin tänä aikakautena, jolloin tieteellistä tietoa kulttuurisesta, ihmisistä, historiasta ja ylipäätään maailmasta on saatavilla enemmän kuin koskaan ennen.
sme	Suomas diehtemeahttunvuođa ovddošeapmi lea máhccan dálá áigge, goas dieđalaš diehtu kultuvrras, olbmuin, historjjás ja obanassiige máilmmis lea oažžumis eanet go goassige ovdal.

fin	Sosiaalisen median vyörytys ja sen käyttö ainoana tietolähteenä vääristää helposti myös maailmankuvaa ja todellisuutta.
sme	Sosiála media fieraheapmi ja atnin áidna diehtogáldun vearista álkit maid máilmmigova ja duođalašvuođa.

fin	Joillekin tietomäärä tuntuu olevan liikaa, eikä saatua tietoa osata analysoida, suhteuttaa muuhun tietoon eikä oikeaa tietoa osata tunnistaa informaatiotulvasta tai tarkoituksellisesta disinformaatiosta.
sme	Muhtimiidda diehtohivvodat orru leame ilá olu, eaige ožžojun dieđu máhte analyseret, bidjat rievttes gaskavuođa eará dieđu ektui, eaige rievttes dieđu máhte identifiseret informašuvdnadulvvis dehe eaktodáhtolaš disinformašuvnnas.

fin	Saamelaisten oikeuksien osalta voisi käyttää modernia termiä trollaus, joka tarkoittaa tahallista provosointia epäasiallisesti.
sme	Sápmelaččaid vuoigatvuođain ságastaladettiin sáhtálii atnit ođđaáigásaš sáni “ trollen ”, mii dárkkuha vásedin provoserema eahpeáššálaš vuogi mielde dehege sámegillii bostit / bostalit.

fin	Trollaus tuntuu olevan kovassa huudossa eduskuntaan nähden saamelaisia koskevien lakihankkeiden käsittelyssä ja myös moni suomenkielinen media on ottanut kritiikittömästi näiden trollaajien tiedot vastaan aina ns. journalismin lippulaivoista lähtien.
sme	Bostaleapmi orru leame hui bivnnut riikkabeivviid ektui sámi láhkafidnuid gieđahallamis ja maiddái máŋggas suomagielalaš mediain leatnai váldán kritihkaheamit dáid bostaleddjiid / trollejeddjiid dieđuid vuostá gitta nu daddjon journalismma ovdavuojániid rájes.

fin	Tämä tuli mieleeni, kun olen lukenut viime viikolla maa- ja metsätalousvaliokunnan ja työelämä- ja tasa-arvovaliokunnan lausuntoja ILO 169-sopimuksesta ja Yle Sápmin uutisia, asiasta käytyä keskustelua ja viimeisimpänä uutista uudesta suomalaisesta rap-muusikosta, Uniikista.
sme	Dát bođii mu millii, go lean lohkan mannan vahku sihke eanan- ja meahccedoallováljagotti ja bargoeallin- ja dásseárvováljagottiid cealkámušaid ILO 169-soahpamušas ja Yle Sámi ođđasiid, áššis gevvojuvvon ságastallama ja maŋimussan ođđasa ođđa suopmelaš ráb-musihkkaris, Uniikkis.

fin	Työelämä- ja tasa-arvovaliokunnan lausunnon jälkeen Yle Sápmin uutisessa sekä valiokunnan puheenjohtaja että sen jäsen perustelivat näkemyksiään käytännössä tietämättömyydellä, asian vaikeudella ja että saamelaiset olisivat saamelaismääritelmästä erimielisiä.
sme	Bargoeallin- ja dásseárvováljagotti cealkámuša maŋŋel Yle sámi ođđasiin sihke váljagotti ságadoalli ja dan lahttu ákkastalaiga oainnuska geavadis diehtemeahttunvuođain, ášši váttisvuođain ja dainna, ahte sápmelaččat livčče sápmelašmeroštallamis sierramielalaččat.

fin	Erityisen yllättynyt olen Suomen romaniasiain neuvottelukunnan puheenjohtajan ja työelämä- ja tasa-arvovaliokunnan puheenjohtajan Tarja Filatovin näkemyksistä ja kommenteista asiassa.
sme	Earenoamáš hirpmástuvvan lean Suoma románaáššiid ráđđádallangotti ságadoalli ja bargoeallin- ja dásseárvováljagotti ságadoalli Tarja Filatova oaiviliin ja kommeanttain áššis.

fin	Hänhän joutuu tai saa työskennellä ihmisoikeusasioiden parissa hyvin monella eri tasolla.
sme	Sonhan šaddá dehe beassá bargat olmmošriekteáššiiguin hui máŋgga sierra dásis.

fin	Hänen mukaansa lautakunnan tulee katsoa kaikkien tasa-arvoa, minkä johdosta alkuperäiskansaoikeudet voisivat kuulua muillekin kuin saamelaisille.
sme	Su mielde lávdegoddi galgá geahččat buohkaid dásseárvvu, man geažil álgoálbmotrievttit sáhtále gullat earáidenai go sápmelaččaide.

fin	Tämä on kansainvälisoikeudellisesti mahdotonta.
sme	Dáthan lea riikkaidgaskasaš álbmotrievtti dáfus veadjemeahttun.

fin	Silloin kun saamelaisten alkuperäiskansa-asemasta säädettiin perustuslaissa, todettiin, että alkuperäiskansa-aseman myöhemmät heikennykset voisivat olla ja olisivatkin kansainvälisoikeudellinen rikkomus.
sme	Dalle go sápmelaččaid álgoálbmotsajádagas mearriduvvui vuođđolágas, daddjojuvvui, ahte álgoálbmotsajádaga maŋit geahnohuhttimat sáhtále leat ja livččenai riikkaidgaskasaš álbmotrievtti rihkkun.

fin	Näin tulkiten työelämä- ja tasa-arvovaliokunta on käytännössä kieltänyt alkuperäiskansaoikeudet ja – aseman, mikä on historiallista Suomen kansainvälisessä ja kansallisessa ihmisoikeuspolitiikassa.
sme	Ná dulkodettiin bargoeallin- ja dásseárvováljagoddi lea geavadis šiitán álgoálbmotrivttiid ja – sajádaga, mii lea historjjálaš Suoma riikkaidgaskasaš ja álbmotlaš olmmošriektepolitihkas.

fin	Myös maa- ja metsätalousvaliokunta jatkoi samalla linjalla.
sme	Maiddái eanan- ja meahccedoallováljagoddi jotkkii seamma linnjá mielde.

fin	Olen kuitenkin hyvin iloinen siitä, että valiokunnan kolme jäsentä (Mats Nylynd, Tytti Tuppurainen ja Satu Haapanen) jättivät ihmisoikeusmyönteiset eriävät mielipiteet valiokunnan lausuntoon ILO 169-sopimuksesta ja se osoittaa, että kaikki kansanedustajat eivät ole johdateltavissa.
sme	Lean goitge hui ilus das, ahte váljagotti golbma áirasa (Mats Nylund, Tytti Tuppurainen ja Satu Haapanen) guđđe olmmošriektemiehtemielalaš sierraoaiviliid váljagotti cealkámuššii ILO 169-soahpamušas ja dat čájeha, ahte buot riikkabeaiveáirasat eai leat doalvvuheamis.

fin	Työelämä- ja tasa-arvovaliokuntaan perussuomalaisten kaikki kolme edustajaa olivat jättäneet valiokunnan lausuntoon eriävän mielipiteen, jossa vaativat asian palauttamista uudelleen valmisteluun, samoin kuin maa- ja metsätalousvaliokunnan enemmistökin.
sme	Bargo- ja dearvvašvuohtaváljagoddái vuođđosuopmelaš bellodaga buot golbma ovddasteaddji ledje guođđán váljagotti cealkámuššii sierraoaivila, mas gáibide ášši máhcaheami ođđa válmmaštallamii, seamma ládje go eanan- ja meahccedoallováljagotti eanetlohkunai.

fin	Tämäkin on aika pöyristyttävää.
sme	Dátnai lea oalle issoras.

fin	Kaikki kansainväliset ihmisoikeussopimukset lähtevät siitä, että näennäiseen tasa-arvoon pyrkiminen voi johtaa vähemmistöryhmien ja alkuperäiskansojen syrjintään.
sme	Buot riikkaidgaskasaš olmmošriektesoahpamušat vulget das, ahte bajiloainnu dásseárvui viggan sáhttá doalvut vehádatjoavkkuid ja álgoálbmogiid vealaheapmái.

fin	Toteutuessaan työelämä- ja tasa-arvovaliokunnan lausunto johtaisi siihen, että saamelaisten sulauttamispolitiikka kiihtyisi.
sme	Olláhuvadettiinis bargoeallin- ja dásseárvováljagotti cealkámuš doalvvulii dasa, ahte sápmelaččaid suddadanpolitihkka jođálnuvalii.

fin	Jonkinlaista tasa-arvoa sekin kai on, mutta valtakulttuurin ehdoilla tapahtuvaa ja johtaisi ” tasa-arvoiseen ” monokulttuuriseen Suomeen, jossa vähemmistöjen ja saamelaisten asema olisi tukala ja saamelaiskulttuuri katoaisi pikku hiljaa.
sme	Muhtinlágán dásseárvu datnai soaitá leat, muhto dat dáhpáhuvalii váldokultuvrra eavttuiguin ja doalvvulii “ dásseárvosaš ” monokultuvrralaš Supmii, mas vehádagaid ja sápmelaččaid sajádat livččii gárži ja sámi kultuvra vehážiid mielde jávkkalii.

fin	Toivottavasti romanien oikeuksia voidaan edes edistää asettamatta romanien oikeuksia vastakkaisiksi valtakulttuurin etujen, tarpeiden ja asenteiden edessä.
sme	Sávvamis juobe románaid vuoigatvuođat sáhttet ovddiduvvot nu ahte dat eai biddjo vuostálagaid váldokultuvrra beroštumiiguin, dárbbuiguin ja miellaguottuiguin.

fin	Romanien koulutus-, sosiaaliset ja osallistumisoikeudet tarvitsevat parannuksia.
sme	Románaid skuvlen-, sosiála- ja oassálastinvuoigatvuođat dárbbahit buorádusaid.

fin	Erimielisyyttä saadaan luotua tyhjästä aikaan, kun kuulemisiin kutsutaan sellaisia tahoja, joiden tiedetään olevan eri meiltä saamelaiskäräjien kanssa, jotka kiistävät saamelaiskäräjien aseman ja saamelaisuuden ylipäätään.
sme	Sierramielatvuohta čuožžila duššis, go gullamiidda bovdejuvvojit dakkár bealit, mat leat šaddan beakkánin das, ahte leat sierramielalaččat sámedikkiin, geat šiitet sámedikki sajádaga ja sápmelašvuođa obanassiige.

fin	Kun saamelaiskäräjät on ollut kuultavana eduskunnan valiokunnissa, niin se on joutunut kuulemaan muilta kuultavilta tahoilta virheellisiä väittämiä saamelaisista ja saamelaiskäräjistä, asenteellisia näkemyksiä, saamelaisvastaisuutta ja myös henkilökohtaisuuksia.
sme	Go sámediggi lea leamaš gullanládje riikkabeivviid váljagottiin, nu dat lea šaddan gullan eará beliin, mat leat gullamis mielde, boasttočuoččuhusaid sápmelaččain ja sámedikkis, oainnuid, main lea čielga doaludupmi, sápmelašvuostasašvuođa ja persovnnalašvuođaid.

fin	Saamelaiskäräjillä ei ole mahdollisuutta kuulemisissa korjata näiden tahojen virheitä, ellei valiokunnan puheenjohtaja nimenomaisesti pyydä vastausta väittämiin.
sme	Sámedikkis ii leat vejolašvuohta gullamiin divvut dáid beliid meattáhusaid, jos váljagotti ságadoalli ii namalassii bivdde sierra vástádusa nággemušaide.

fin	Ongelmana onkin, että valiokuntakuulemisissa on näiden lausuntojen perusteella painottunut sellaisten tahojen näkemykset, jotka vastustavat saamelaisten oikeuksien kehittämistä.
sme	Buncarakkisin leanai, ahte váljagoddegullamiin leat dáid cealkámušaid vuođul ožžon deattu dakkár beliid oainnut, mat vuostálastet sápmelaččaid vuoigatvuođaid ovddideami.

fin	Näillä tahoilla ei ole minkäänlaista vastuuta puhua totta, mutta siltikin niitä arvioidaan yhtä luotettavana tahona kuin saamelaiskäräjiä.
sme	Dáin beliin ii leat mihkkege ovdasvástádusaid hupmat duohtavuođa, muhto dattege dat árvvoštallojuvvojit liikká luohtehahtti beallin go sámediggi.

fin	Saamelaiskäräjät on vastuussa saamen kansalle ja noudattaa Suomen lakeja ja sen toiminta on läpinäkyvää ja avointa ja tapahtunut saamelaiskäräjien kokouksen ohjauksessa.
sme	Sámedikkis lea ovddasvástádus sámi álbmogii ja dat doahttala Suoma lágaid ja dan doaibma lea čađačuovgi ja rabas ja lea dáhpáhuvvan sámedikki čoakkáma stivrema vuollásažžan.

fin	Saamelaiskäräjät on kirjallisissa lausunnoissaan yrittänyt korjata virheellisiä käsityksiä, mutta ne ovat hukkuneet tietovirtaan.
sme	Sámediggi lea geahččalan čálalaš cealkámušaidisguin divvut boasttoipmárdusaid, muhto dat leat láhppon diehtorávdnjái.

fin	Saamelaiskäräjät vetosi vielä erikseen kaikkiin kansanedustajiin helmikuun alussa perus- ja ihmisoikeuksien edistämiseksi ja hallituksen esitysten hyväksymiseksi sekä ILO:sta että saamelaiskäräjälakiesityksestä.
sme	Sámediggi doarjalii vel sierra buot riikkabeaiveovddasteddjiide guovvamánu álggus vuođđo- ja olmmošrivttiid ovddideami várás ja ráđđehusa evttohusa dohkkeheami várás sihke ILOs ja sámediggeláhkaevttohusas.

fin	Mitään ei ole kuitenkaan vielä menetetty ja saamelaisilla ja kansanedustajilla on asiassa vain voitettavaa.
sme	Mihkkege ii leat vel massojuvvon ja sápmelaččain ja riikkabeaiveovddasteddjiin lea áššis dušše vuoitit.

fin	Toivon, että kun asia tulee eduskunnan käsittelyyn, tietämättömyys ei olisi enää hyve ja saamelaiset voisivat luottaa Suomen valtioon ja kansanedustusinstituution asiantuntemukseen ja oikeudenmukaisuuteen.
sme	Sávan, ahte go ášši boahtá riikkabeivviid gieđahallamii, de diehtemeahttunvuohta ii livčče šat šiehku ja sápmelaččat sáhtále luohttit Suoma stáhtii ja riikkabeaiveinstitušuvnna áššedovdamuššii ja vuoiggalašvuhtii.

fin	Työelämä- ja tasa-arvovaliokunnan jäsenillä kuten myös maa- ja metsätalousvaliokunnan jäsenillä on vielä mahdollisuus muuttaa asiassa kantaansa kun esitykset tulevat eduskunnan päätettäväksi ja tukea ihmisoikeusmyönteistä Suomea.
sme	Bargoeallin- ja dásseárvováljagotti lahtuin dego maid eanan- ja meahccedoallováljagotti lahtuin lea vel vejolašvuohta rievdadit áššis oainnuset go evttohusat bohtet riikkabeivviid mearrideami vuollásažžan ja doarjut olmmošriektemiehtemielalaš Suoma.

fin	Kansanedustajien tehtävä on tehdä vaikeitakin päätöksiä, noudattaa Suomen lakeja ja kansainvälisiä sitoumuksia.
sme	Riikkabeaiveáirasiid bargu lea dahkat váttes mearrádusaidnai, doahttalit Suoma lágaid ja riikkaidgaskasaš čatnašumiid.

fin	Tietämättömyys ei ole peruste.
sme	Diehtemeahttunvuohta ii leat ágga.

fin	Olisi aika myös luottaa valtion virkakuntaan, joka on valmistellut hallituspuolueiden poliittisessa ohjauksessa sekä saamelaiskäräjälain että ILO 169-sopimuksen ratifioinnin hallituksen esitykset.
sme	Livččii maid báris áigi jáhkkit stáhta virgeolbmuide, geat leat válmmaštallan ráđđehusbellodagaid politihkalaš stivrejumis sihke sámediggelága ja ILO 169-soahpamuša ratifiserema ráđđehusa evttohusaid.

fin	Näissä on otettu huomioon Suomen lainsäädäntö, kansainväliset velvoitteet sekä hallituspuolueiden asettamat reunaehdot huolehtien samalla huolellisesta ja osallistavasta asioiden valmistelusta.
sme	Dáin leat váldojuvvon vuhtii Suoma lágat, riikkaidgaskasaš geatnegasvuođat sihke ráđđehusbellodagaid ásahan ravdaeavttut anedettiin seammas ávvira fuolalaš ja oassálastit mielde váldon áššiid válmmaštallamis.

fin	Niin, joku voi ihmetellä myös miksi yhdistin räppäri Uniikin ja valiokunnat samaan ” tietämättömyyden hyveeseen ”.
sme	Nu, soames sáhttá imaštallat maid manin ovttastahtten ráb-lávlu Uniikki ja váljagottiid seamma “ diehtemeahttunvuođa burrodahkii ”.

fin	Siksi, koska asiat liittyvät tietämättömyyteen sekä kertovat historiasta, toisten kulttuureista ja arvoista.
sme	Danin, go áššit laktásit diehtemeahttunvuhtii ja muitalit historjjás, earáid kultuvrras ja árvvuin.

fin	Valitettavan usein unohtuu, että kulttuuriarvot eivät ole kaikille samat eikä kaikki ole kaupan.
sme	Dađi bahábut dávjá vajálduvvá, ahte kulturárvvut eai leat buohkaide seammat iige visot leat gávpegálvu.

fin	Räppäri Uniikki oli Sallassa kuvaamassa musiikkivideota Nunnukalailaa- kappaleeseensa noitarumpu kädessään.
sme	Ráb-lávlu Uniikki lei Sallas govveme musihkkavideo Nunnukalailaa-bihttásis meavrresgárri gieđastis.

fin	Hän ihmetteli, miksi sitä pidetään loukkaavana, koska Lapin ihmiset ovat olleet tekemässä musiikkivideota eikä kappale käsittele saamelaiskulttuuria.
sme	Son imaštalai, manin dat adnojovvo loavkahahttin, daningo Davvi-Suoma olbmot leat leamaš bargame musihkkavideo iige musihkkabihttá gieđahala sámi kultuvrra.

fin	Kappaleen nimi tuo monelle saamelaiselle mieleen niitä ikäviä stereotypioita, joita populaarikulttuuri loi ja josta monet saamelaiset saivat kärsiä.
sme	Bihtá namma buktá máŋgga sápmelažžii daid morašlaš stereotypiaid, maid populárakultuvra duddjui ja mas máŋggat sápmelaččat šadde gillát.

fin	Ja nyt ilmeisesti tietämättömyyteen vedoten näitä ikäviä ja turhia mielikuvia halutaan tuoda takaisin suomalaiseen populaarikulttuuriin, jossa ne alkavat elää omaa elämäänsä ja voimistuvat entisestään.
sme	Ja dál várra diehtemeahttunvuhtii doarjalettiin dát ahkidis ja dušši miellagovat háliiduvvojit buktot ruovttoluotta suopmelaš populárakultuvrii, mas dat ealligohtet iežaset eallima ja givrot ovdalaččasge.

fin	Suomessa räp-musiikilla on ollut vahva yhteiskunnallinen ulottuvuus ja musiikkiperinne on ottanut kantaa usein vähemmistöjen ja syrjittyjen puolesta.
sme	Suomas ráb-musihkas lea leamaš nanu servodatlaš olli ja musihkkaárbevierru lea váldán beali dávjá vehádagaid ja vealahuvvon olbmuid beales.

fin	Tämä kappale luomillaan mielikuvilla painottuu toiseen ääripäähän ja ymmärrän hyvin ihmisten tuohtumuksen ja kyllästymisen.
sme	Dát bihttá iežas duddjon miellagovaiguin manná nuppi ravdageahčái ja ipmirdan bures olbmuid suhtastuvvama ja suivastuvvama.

fin	Onneksi musiikin saralta saamme odottaa positiivisia uutisia ja jännittää pääsevätkö kummatkin saamelaiset ehdokkaat Solju ja Jon Henrik Fjällgren euroviisuihin.
sme	Lihkus musihka bealde sáhttit vuordit somás ságaid ja orrut gealdagasas beassabago goappaš sápmelaš evttohasat Solju ja Jon Henrik Fjällgren Grand Prix finálii.

fin	Tilanne olisi hieno ja toivon, että kummatkin pääsisivät euroviisuihin ja Suomen saamelaiset pääsisivät niin hienoon tilanteeseen, että voisimme jännittää Soljun puolesta ja myös äänestää saamelaista esiintyjää.
sme	Dat livččii oba fiinna ášši ja sávan, ahte goappašat beassaba ja mii Suoma bealde beasaleimmet illudit ja orrut gealdagas Soljju beales ja maid jienastit sápmelaš loaiddasteaddji.

fin	Euroviisuissahan ei minun muistini mukaan saa äänestää oman valtion ehdokasta.
sme	Grad Prixashan ii mu muittu mielde oaččo jienastit iežas riikka evttohasa.

fin	Taide voi yhdistää ja tuoda saamelaiskulttuurille aivan uudenlaista näkyvyyttä ja myös valtakulttuurin edustajille ylpeyttä siitä, että heidän valtioissaan on näin moninainen ja rikas kulttuuri.
sme	Dáidda sáhttá ovttastahttit ja buktit sámi kultuvrii ođđalágán oinnolašvuođa ja maiddái váldokultuvrra ovddasteddjiide čeavláivuođa das, ahte sin orrun riikkain gávdno ná máŋggalágán ja rikkes kultuvra.

fin	Tällä viikolla saamelaiskäräjät neuvotteli Norjan saamelaiskäräjien kanssa Teno-sopimuksen tilanteesta.
sme	Dán vahku sámediggi ráđđádalai Norgga sámedikkii Deanu soahpamuša dilis.

fin	Norjan valtio haluaa irtisanoutua Teno-sopimuksesta ja on esittänyt Norjan saamelaiskäräjille, että se esittäisi myöskin sopimuksesta irtautumista.
sme	Norgga stáhta háliida geassádit soahpamušas ja lea evttohallan Norgga sámediggáinai, ahte maiddái dat evttohivččii soahpamušas eret cealkima.

fin	Neuvottelut olivat siis tarpeen.
sme	Ráđđádallamat ledje danin dárbbašlaččat.

fin	Mikäli Norja irtautuu sopimuksesta, kalastusta säädettäisiin kansallisesti ja se voisi aiheuttaa ristiriitoja, heikentää kalakantoja ja vaikuttaisi varmasti kielteisesti alueen saamelaisiin.
sme	Jos Norgá cealká iežas eret soahpamušas, de guolástus muddejuvvolii álbmotlaš dásis ja dat sáhtálii dagahit soahpameahttunvuođaid, heajudit guollemáddodagaid ja váikkuhivččii sihkkarit biehtadahkkásit guovllu sápmelaččaide.

fin	Saamelaiskäräjien yhteinen linja oli, että Teno-sopimuksen tulee turvata ja kehittää saamelaisten oikeuksia.
sme	Sámedikkiid oktasaš linnjá lei, ahte Deanu soahpamuš galgá dorvvastit ja ovddidit sápmelaččaid vuoigatvuođaid.

fin	Korostin sitä, että on hyvin tärkeää, että Norjan ja Suomen saamelaiskäräjät löytävät asiassa yhteisen näkemyksen.
sme	Deattuhin dan, ahte livččii hui dehálaš jos Norgga ja Suoma sámedikkit gávdnaba áššis oktasaš oainnu.

fin	Sovimme, että Suomen saamelaiskäräjien kaikkien Utsjoen käräjäjäsenten muodostama Teno-työryhmä valmistelee asiassa saamelaiskäräjien pohjapaperin, jonka jälkeen neuvotteluja Norjan ja Suomen saamelaiskäräjien välillä jatketaan.
sme	Soabaime, ahte Suoma sámedikki visot Ohcejoga sámediggeáirasiid čohkiidan Deatno-bargojoavku válmmaštallá áššis sámedikki vuođđobáhpira, man maŋŋel ráđđádallamat Norgga ja Suoma gaskka jotkojuvvojit.

fin	Saamelaiskäräjien varsinainen kokous sekä hallituksen kokous pidettiin tiistaina inarissa.
sme	Sámedikki dievasčoakkán ja stivrra čoakkán dollojuvvui disdaga Anáris.

fin	Tiedotteet kokouksista löytyvät saamelaiskäräjien kotisivuilta.
sme	Dieđáhusat čoakkámiin gávdnojit Sámedikki ruovttusiidduin.

fin	Käyn loppuviikosta Helsingissä Ulkoasianministeriön ja kansainvälisen ihmisoikeusasian neuvottelukunnan (IONK) järjestämässä seminaarissa Ihmisoikeudet Suomen ulkopolitiikassa.
sme	Manan loahppavahku Helssegis Olgoáššiidministeriija ja riikkaidgaskasaš olmmosriekteáššiid ráđáđdallangotti (IONK) lágidan semináras Olmmošrievttit Suoma olgoriikapolitihkas.

fin	Ensi viikolla olen myös tien päällä.
sme	Boahtte vahku lean maid luotta nalde.

fin	Tiistaina saamelaiskäräjät tapaa opetus- ja kulttuuriministeriön edustajia saamen kielten elvytysohjelmasta.
sme	Disdaga sámediggi deaivvada oahpahus- ja kulturministeriija ovddasteddjiid sámegielaid ealáskahttinprográmmas.

fin	Keskiviikkona olen Brysselissä puhumassa Arctic Dialogue - seminaarissa ja minulla on suuri kunnia yhdessä kolmeen muun henkilön kanssa olla luovuttamassa 1500 henkilön allekirjoittaman arktisen julistuksen ympäristö-, meri- ja kalastusasioiden EU-komissaari Karmenu Vellalle.
sme	Gaskavahkko lean Brysselis hupmame Arctic Dialogue – semináras ja mus lea stuora gudni ovttas golmma eará olbmuin leat luobaheame 1500 olbmo vuolláičállin árktalaš julggaštusa biras-, mearra- ja guolleáššiid EU-komissárii Karmenu Vellai.