fin	Monenlaista kestävää kehitystä Kokouksia on ollut kiihtyvällä tahdilla ennen joulua.
sme	Máŋggalágán suvdilis gárganeapmi Ovddabealde juovllaid leat hui olu juohkelágán čoakkámat – nu ledje dálnai.

fin	Kestävän kehityksen toimikunta hyväksyi joulukuun alussa yhteiskuntasitoumuksen kestävän kehityksen edistämiseksi.
sme	Suvdilis gárganeami doaibmagoddi dohkkehii juovlamánu álggus servodatčatnaseami suvdilis gárganeami ovddideami várás.

fin	Sitoumuksen kärkitavoitteena on myös alkuperäiskansa saamelaisten mahdollisuuksien tukeminen harjoittaa omaa kulttuuriaan kestävän kehityksen mukaisesti ja siirtää kulttuuriaan sukupolvelta toiselle.
sme	Čatnaseami váldoulbmilin lea maid álgoálbmot sápmelaččaid vejolašvuođaid duvdin bargat iežas kultuvrrain suvdilis gárganeami mielde ja sirdit kultuvrraset buolvvas nubbái.

fin	Saamelaiskäräjillä on halutessaan mahdollisuus laatia ympäristöministeriön kanssa yksityiskohtainen toimenpidesitoumus.
sme	Sámedikkis lea dáhtus mielde vejolašvuohta ráhkadit birasministeriijain bienalaš doaibmabidjočatnaseami.

fin	Saamelaiskäräjät on jo omassa toiminnassaan sitoutunut kestävän kehityksen edistämiseen vaalikauden toimintaohjelmassaan.
sme	Sámediggi lea juo iežas doaimmas čatnasan suvdilis gárganeami ovddideapmái válgaáigodaga doaibmaprográmmasttis.

fin	Ennen joulua saamelaiskäräjät sai vihdoin kutsun saamelaiskäräjälain § 9 mukaisiin neuvotteluihin saamen kielten elvyttämisohjelmasta.
sme	Ovdal juovllaid sámediggi oaččui viimmat bovdehusa sámediggelága 9 § ráđđádallamiidda sámegielaid ealáskahttinprográmmas.

fin	Neuvottelut pidetään tammikuun lopulla.
sme	Ráđđádallamat dollojuvvojit ođđajagimánu loahpas.

fin	Nähtäväksi jää onko toimenpideohjelmaa tarkistettu lausuntokierroksen perusteella.
sme	Šaddá oaidnit leago doaibmabidjoprográmma dárkkistuvvon cealkámušaid maŋŋel.

fin	Ehkäpä toimenpideohjelma saadaan valtioneuvoston käsiteltäväksi kahden vuoden sisällä kielenelvytyksen toimenpideohjelman luovuttamisesta.
sme	Lea juobe vejolaš, ahte doaibmabidjoprográmma boahtá stáhtaráđi gieđahallamii guovtti jagi siste giellaealáskahttima doaibmabidjoprográmma luobaheamis.

fin	Työryhmän esitys luovutettiin 1.3.2012 opetus- ja kulttuuriministeriölle.
sme	Bargojoavkku evttohus luobahuvvui 1.3.2012 oahpahus- ja kulturministeriijai.

fin	Tilaisuudessa olivat mukana ministerit Jukka Gustafsson ja Paavo Arhinmäki.
sme	Dilálašvuođas ledje mielde ministarat Jukka Gustafsson ja Paavo Arhinmäki.

fin	Olin myös itse luovutustilaisuudessa mukana.
sme	Ledjen maid ieš mielde luobahandilálašvuođas.

fin	Maa- ja metsätalousministeriön asettaman metsähallituslakityöryhmän toimikauden piti päättyä vuoden lopussa.
sme	Eanan- ja meahccedoalloministeriija ásahan meahcceráđđehusláhkabargojoavkku doaibmaáigi galggai nohkat jagi loahpas.

fin	Työryhmä päätti pyytää jatkoaikaa ja sai sitä helmikuun loppuun asti.
sme	Bargojoavku mearridii ohcat joatkkaáiggi ja oaččui dan guovvamánu loahpa rádjái.

fin	Jatkoaika oli tarpeen, koska työ on vielä hyvin kesken eikä työryhmätyössä ole riittävästi huomioitu Suomen kansainvälisiä velvoitteita.
sme	Joatkkaáigi lei dárbbatlaš, daningo bargu lea báhuid gaskan eaige bargojoavkobargamis leat dárbahassii olu váldon vuhtii Suoma riikkaidgaskasaš geatnegasvuođat.

fin	Nähtäväksi jää saadaanko Metsähallituksen organisaatiouudistus eduskuntaan vielä eduskunnan vaalikauden aikana.
sme	Oaidnit leaš ovdánago Meahcceráđđehusa organisašuvdnaođastus riikkabeivviide vel dán válgabaji áigge.

fin	Asiaa on valmisteltu kahden vaalikauden ajan ja kovin hitaasti ja sekavasti on asia edennyt.
sme	Ášši lea válmmaštallojuvvon guovtti válgabaji áigge ja oba njozet, ja ášši lea maid ovdánan moivásit.

fin	Saamelaisille metsähallituksen organisaatiouudistus on tärkeä asia, koska metsähallitus on tärkeimpiä yhteistyökumppaneita, se käytännössä ohjaa saamelaisten kotiseutualueen maankäyttöä ja työllistää myös saamelaisia.
sme	Sápmelaččaide meahcceráđđehusa organisašuvdnaođastus lea dehálaš ášši, daningo Meahcceráđđehus gullá deháleamos ovttasbargoguimmiide, dat geavadis stivre sámiid ruovttuguovllu eanangeavahusa ja addá barggu maiddái sápmelaččaide.

fin	Keskustelin asiasta Euroopan metsäviikolla Rovaniemellä ja suurta ihmetystä on tuntunut herättävän asian valmistelu Suomessa ja sen perusteet.
sme	Ságastallen áššis áššedovdiiguin Eurohpa vuovdevahku áigge Roavenjárggas ja stuora imaštallama lea bohciidahttán ášševálmmaštallan Suomas ja dan ákkat.

fin	Tapaamieni asiantuntijoiden mukaan EU:n komissio ei ole edellyttänyt Suomea lopettamaan Metsähallituksen toiminnan liikelaitoksena.
sme	Mu deaivan áššedovdiid mielde EU:a komisšuvdna ii leat gáibidan Suoma loahpahit Meahcceráđđehusa doaimma fitnodatlágádussan.

fin	Saamelaiskäräjät osallistui Metsähallituksen järjestämään oheistapahtumaan Euroopan metsäviikolla.
sme	Sámediggi oassálasttii Meahcceráđđehusa lágidan oalgedáhpáhussii Eurohpa vuovdevahku áigge.

fin	Pidin puheen Metsähallituksen ja saamelaiskäräjien yhteistyöstä.
sme	Dollen sártni Meahcceráđđehusa ja sámedikki ovttasbarggus.

fin	Minulla oli kunnia osallistua myös Barentsin euroarktisen ympäristöministerien kokoukseen joulukuun alussa Inarissa.
sme	Mus lei maid gudni oassálastit Barentsa euroárktalaš birasministariid čoakkámii juovlamánu álggus Anáris.

fin	Kokous oli hyvin erikoinen siinä mielessä, että vain Suomen ympäristöministeri Ville Niinistö oli paikalla.
sme	Čoakkán lei hui earenoamáš dan dáfus, ahte dušše Suoma birasministtar Ville Niinistö lei báikki nalde.

fin	Muista valtioista kokouksessa oli virkamiehiä ja aluetason poliitikkoja.
sme	Eará riikkain čoakkámis ledje virgeolbmot ja guovlodási politihkkárat.

fin	Kokous antoi huolestuttavan kuvan näiden valtioiden sitoutumisesta Barentsin ympäristöyhteistyöhön ja ympäristönsuojeluun.
sme	Čoakkán attii ná fuolastuhtti gova dáid stáhtaid čatnadeamis Barentsa birasovttasbargui ja birasgáhttemii.

fin	Pidin tilaisuudessa saamelaiskäräjien tervehdyksen.
sme	Bukten dilálašvuođas sámedikki dearvvahusa.

fin	Käsittelin puheessani mm. alkuperäiskansojen mahdollisuutta osallisuutta ympäristöasioiden edistämiseen ja ilmastonmuutoskysymyksiä.
sme	Gieđahallen sáhkavuorustan ee. álgoálbmogiid vejolašvuođaid oassálastit birasáššiid ovddideapmái ja dálkkádatrievdangažaldagaid.

fin	Suomi ja Venäjä toivat katsauksen Barentsin ympäristön tilaa ja esittelivät toimia ympäristön parantamiseksi.
sme	Suopma ja Ruošša buvttiiga ovdan geahčastaga Barentsa birrasa dilis ja ovdanbuvttiiga doaimmaid birrasa buorideami várás.

fin	Barentsin alueelle on määritetty nk. hot spot - kohteita, ympäristöä merkittävästi saastuttavia kohteita.
sme	Barentsa guvlui leat meroštallojuvvon ng. hot spot-čuozáhagat, earenoamáš olu birrasa nuoskideaddji guovllut.

fin	Barentsin euroarktisen neuvoston ulko- ja ympäristöministerit asettivat vuonna 2003 tavoitteen, että jokaisessa hot spot - kohteessa on ryhdyttävä ympäristötoimiin kymmenen vuoden kuluessa.
sme	Barentsa euroárktalaš ráđi olgo- ja birasministarat ásahe jagi 2003 ulbmila, ahte juohke hot spot – čuozáhagas galget álggahuvvot birasdoaimmat logi jagi siste.

fin	Kaikki kohteet sijaitsevat Venäjällä.
sme	Buot čuozáhagat leat Ruošša bealde.

fin	Kehitys on ollut hidasta.
sme	Gárganeapmi lea leamaš njoahci.

fin	Kokouksessa esitetyn arvion mukaan jokaisessa 42 kohteessa on käynnistetty ympäristötoimia, joskaan kaikkia ympäristöongelmia ei ole vielä ratkaistu.
sme	Čoakkámis ovdanbuktojun árvvoštallama mielde juohke 42 čuozáhagas leat birasdoaimmat, vaikko gal buot birasčuolmmat eai leat vel čovdojuvvon.

fin	Kymmenen viime vuoden aikana listalta on poistettu kuusi kohdetta.
sme	Logi maŋimus jagi áigge logahallamis leat sihkkojun guhtta čuozáhaga.

fin	Hot spottien tilan parantamista on parannettu mm. pohjoismaiden ministerineuvoston varoilla sekä Suomen valtion budjetista.
sme	Hot spottaid dilli lea buoriduvvon ee. davviriikkaid ministtarráđi ruđaiguin sihke Suoma stáhta bušeahttaruhtademiin.

fin	Huolestuttavaa on se, että hot spotteja on edelleen 10 vuotta niiden määrittämisestä jäljellä.
sme	Fuolastuhtti lea dat, ahte hot spottat lea velnai 10 jagi daid meroštallama maŋŋel.

fin	Kaikkien valtioiden olisi sitouduttava nykyistä paremmin Barentsin ympäristöyhteistyöhön.
sme	Buot stáhtat galggale čatnasit dáláža buorebut Barentsa birasovttasbargui.

fin	Saamelaiskäräjät on antanut saamen kielineuvostolle tehtäväksi jakaa joka toinen vuosi saamen kieliteko palkinnon.
sme	Sámediggi lea addán sámi giellaráđáđi bargun juohkit juohke nuppi jagi sámi gielladahku-bálkkašumi.

fin	Tänä vuonna kielineuvosto oli valinnut palkinnon saajaksi Yle Sápmi radion.
sme	Dán jagi giellaráđđi lei válljen bálkkašumi oažžun Yle Sápmi-radio.

fin	Palkinnolla tuetaan paitsi saamen kielen käyttämistä mutta myös saamen käsityötä, koska palkinto on aina saamen käsityö tai taide.
sme	Bálkkašumiin dorjojuvvo earret sámegiela geavahus muhto maid sámi duodji, daningo bálkkašupmi lea álohii sámi duodji dehe dáidda.

fin	Kielineuvosto oli tehnyt hienon valinnan.
sme	Giellaráđđi lei dahkan buori válljema.

fin	Paljon on ehtinyt tapahtua Yle Sápmissa viimeisen puolentoista vuoden aikana.
sme	Olu lea háhppehan dáhpáhuvvat Yle Sámis maŋimus bealnnot jagi áigge.

fin	Ero on suuri kun vertaa esimerkiksi NRK Sápmin ja SVT Sápmin kotisivuihin.
sme	Erohus lea stuoris go veardida omd. NRK Sámi ja SVT Sámi interneahttasiidduide.

fin	Siellä ensimmäisenä tulevat esille norjan - ja ruotsinkieliset uutiset.
sme	Vuohččan doppe bohtet oidnosii dáro- ja ruoŧagiel ođđasat.

fin	Yle Sápmilla tulevat saamenkieliset uutiset ensimmäiseksi katsottavaksi ja mikä ilahduttavinta, koltan- ja inarinsaamenkielisten uutisten määrä on kasvanut merkittävästi.
sme	Yle Sámis fas bohtet sámegiel ođđasat vuosttažettiin ja mii vel suohttasit, nuortalaš- ja anárašgiel ođđasiid mearri lea sturron mearkkašahtti ládje.

fin	Vuorovaikutteisuus on myös lisääntynyt koska uutisia saa kommentoida ja uutisista saa keskustella.
sme	Vuorrováikkuhus lea maid lassánan, daningo ođđasiid oažžu kommenteret ja ođđasiin oažžu ságastallat.

fin	Olen toki huomannut, että me poliitikot - minä etunenässä - saamme monilta kommentoijilta kyytiä, mutta se kuuluu demokratiaan.
sme	Lean almmatge fuobmán, ahte mii politihkkárat – mun earenoamážit – oažžut kommenterejeddjiin olu kritihka, muhto dat gullá demokratiijai.

fin	Itse asiassa se on loppujen lopuksi hienoa, koska saamenkieliset uutiset kannustavat saamelaisia myös kirjoittamaan saameksi ylläpitäen saamea myös modernina internet-aikakauteen sopivana kielenä.
sme	Iešalddes dat lea loahpaloahpas buorre ášši, daningo sámegiel ođđasat movttiidahttet sápmelaččaid maid čállit sámegillii ja dáinna lágiin bajásdollet sámegiela maid ođđaáigásaš interneahtta-áigái heivvolaš giellan.

fin	Yle Sápmi on ollut myös valppaana.
sme	Yle Sápmi lea leamaš maid fitmat.

fin	Sain siltä tiedon, että Lapin yliopisto on yhdessä Kittilän kunnan kanssa hakenut rahoitusta Kittilän lapinkylä - hankkeelle, jonka tarkoituksena on tuotteistaa metsäsaamelaiskulttuuria matkailun palvelukseen.
sme	Ožžon das dieđu, ahte Lappi universiteahtta ovttasráđiid Gihttela suohkaniin lea ohcan ruhtadeami ng. Gihttela sámi siida - fidnui, man ulbmilin lea leamaš márkanastit ng. vuovdesápmelaškultuvrra turismabálvalusa buvttan.

fin	Hankkeessa tehtäisiin selvityksiä ja luotaisiin perusta metsäsaamelaisen matkailukohteen perustamiselle Kittilän kuntana.
sme	Fidnus dahkkojuvvole čilgehusat ja ráhkaduvvolii vuođđu ng. vuovdesápmelaš turismačuozáhaga vuođđudeami várás Gihttela suohkanii.

fin	Rahoitushakemus on tehty syyskuun lopussa Lapin Ely-keskukselle ja Euroopan sosiaalirahastolle (ESR).
sme	Ruhtadanohcamuš lea ráhkaduvvon čakčamánu loahpas Sámi ealáhus-, johtalus- ja birasguovddážii, Ejb-guovddážii ja Eurohpa sosiálaruhtarádjui (ESR).

fin	Hankkeen vetäjä Lapin yliopiston professori Timo Jokela soitti minulle viime perjantaina keskustellakseen hakemuksesta sen jälkeen kun oli kuullut Yle Sápmin tekemän haastatteluni, ja hän ilmoitti että he keskustelevat yliopiston sisällä vetävätkö hakemuksen pois.
sme	Fidnu jođiheaddji Lappi universiteahta professor ja dekána Timo Jokela riŋgii munnje mannan bearjadaga ságastallat ohcamušas dan maŋŋel go lei gullan Yle Sámi dahkan mu jearahallama, ja son ilmmuhii ahte sii ságastallet universiteahta siste gessetgo ohcamuša eret.

fin	Ilmoitin Jokelalle, että saamelaiskäräjät on valmis antamaan hankehakemuksesta virallisen lausunnon.
sme	Ilmmuhin Jokelai, ahte sámediggi lea válmmas addit ohcamušas virggálaš cealkámuša.

fin	Keskustelusta kävi ilmi, että hakemuksen tarkoitus on täysin kaupallinen.
sme	Ságastallamis bođii ovdan, ahte ohcamuša ulbmil lea ollásii gávppálaš.

fin	En tiedä miten asia ylipäätään liittyy taiteiden tiedekuntaan - tai toisaalta liittyykin - koska itse hankehakemus on fiktiota ja suorastaan taiteellinen performanssi.
sme	In dieđe mot ášši obanassiige laktása dáidagiid dieđagoddái – dehe nuppe dáfus laktásanai – daningo ieš prošeaktaohcamuš lea fikšuvdna ja njuolgut dáiddalaš performánsa.

fin	Uusi yliopistolaki näyttää tuoneen seurauksena Lapin yliopistolle mahdollisuuden siirtyä akateemisesta maailmasta yrityspalveluita ja matkailutuotteita kehittäväksi laitokseksi.
sme	Ođđa universiteahttaláhka orru buktán čuovvumuššan Lappi universitehttii vejolašvuođa sirdásit akademalaš máilmmis fitnodatbálvalusaid ja turismabuktagiid ovddideaddji lágádussan.

fin	Myöhemmin Jokela antoi haastattelun Yle Sápmille, jossa sanoi että saamelaiskäräjät ei pääse tuomaan hankkeeseen omia tietoja ja taitoja mikäli se vastustaa hankehakemusta ja sitä ei aloiteta väittäen aiheen olevan saamelaiskäräjille tabu.
sme	Maŋŋelaš Jokela attii jearahallama Yle Sápmái, mas dajai, ahte sámediggi ii beasa buktit prošektii iežas dieđuid ja dáidduid jos dat vuosttilda prošeaktaohcamuša ja dat ii álggahuvvo. Son maid čuoččuhii fáttá leat sámediggái tabu.

fin	Hankehakemuksessa ei ole kuultu saamelaiskäräjiä eikä saamelaiskäräjille oltu projektihakemuksessa esitetty paikkaa hankkeen projekti- / ohjaus-ryhmään: saamelaiskäräjien olisi ollut mahdotonta tuoda näkemyksiään ja tietojaan projektille.
sme	Prošeaktaohcamušas eai leat gullan sámedikki iige sámediggái lean čujuhuvvon prošeaktaohcamušas báiki fidnu prošeakta- / stivrenjovkui: sámedikkis livččii leamaš veadjemeahttun buktit oainnuidis ja dieđuidis prošektii.

fin	Hankehakemuksen mukaan hankkeen tarkoituksena olisi vain ja ainoastaan luoda uusi turismipalvelu Leville.
sme	Prošeaktaohcamuša mielde fidnu ulbmilin livččii duššebeare ásahit ođđa turismabálvalusa Levii.

fin	Mikään tutkimushanke se ei ole.
sme	Mihkkege dutkanfidnuid dat ii leat.

fin	ESR:n sääntöjen mukaan sen rahoituksella tuetaan työllisyyttä ja osaamista edistäviä hankkeita.
sme	ESR:a njuolggadusaid mielde dan ruhtademiin dorjojuvvojit fidnut, mat ovddidit barggolašvuođa ja máhtu.

fin	Rahoituksella tuetaan heikoimmassa asemassa olevia ryhmiä ja edistetään tasa-arvoisuutta.
sme	Ruhtademiin dorjojuvvojit joavkkut, mat leat earáid heajut dilis ja main ovddiduvvo dársseárvu.

fin	Matkailupalvelut eivät ole heikommassa asemassa eikä hankehakemuksen perusteella hakemuksella ole edes tarkoituskaan luoda pysyviä työpaikkoja.
sme	Turismabálvalusat eai leat heajus dilis eaige prošeaktaohcamuša vuođul ohcamušain ii leat ulbmilge ásahit bissovaš bargosajiid.

fin	Hankehakemuksessa haluttaisiin luoda matkailukeskus ja karnevalisoida saamelaiskulttuurin historiaa ja nykyisyyttä, jotta voidaan kehittää turismipalveluita.
sme	Prošeaktaohcamuša mielde fidnuin háliduvvo vuođđuduvvot ođđa turismaguovddás ja karnevaliserejuvvot sámi kultuvrra historjá ja dálá áigi, vai sáhttet ovddiduvvot turismabálvalusat.

fin	Perustana työlle olisi ” metsäsaamelaiskulttuuri ”.
sme	Barggu vuođđun livččii ” vuovdesápmelaškultuvra ”.

fin	Minusta hakemus osoittaa sen, miten tietämättömiä yliopistotasollakin ollaan saamelaisista ja heidän historiastaan.
sme	Mu mielas ohcamuš čájeha dan, man diehttemeahttumat universiteahttadásisnai leat sápmelaččain ja sin kultuvrras.

fin	Ei kukaan puhunut metsäsaamelaisista 10 vuotta sitten mitään.
sme	Ii oktage hupman vuovdesápmelaččain olus maidege vaikkobe 10 jagi dás ovdal.

fin	Saamelaiskulttuurin oraalinen traditio, historialliset asiakirjalähteet tai validi tutkimuskirjallisuus eivät tue väitettä siitä, että Suomessa olisi ollut oma metsäsaamelaiskulttuuri, jolla olisi ollut oma kieli, kulttuuriperinne, elinkeinot ja tapakulttuuri.
sme	Sámi kultuvrra njálmmálaš tradišuvdna, historjjálaš áššegirjegáldut dehe valida dutkangirjjálašvuohta eai duvdde čuoččuhusa das, ahte Suomas livččii leamaš iežas vuovdesámi kultuvra, mas livččii leamaš iežas giella, kulturárbevierru, ealáhusat ja vieruid kultuvra.

fin	On totta, että Kittilässä on asunut saamelaisia.
sme	Duohta lea, ahte Gihttelis leat orron sápmelaččat.

fin	Se, mitä elinkeinomuotoa alueen saamelaiset ovat harjoittaneet, ei ole säilynyt perimätiedossa nykyaikaan.
sme	Guovllu sápmelaččaid ealáhushámis ii leat sirdásan árbediehtu dálá áigái.

fin	Alueen saamelaiskulttuuri on kauan aikaa sitten kuollut, eikä kuolleita kulttuureja tai kieliä voi palauttaa elämään tai luoda nykyisyyden perusteella uusi käsitys kuolleen kulttuurin sisällöstä.
sme	Guovllu sámi kultuvra lea juo dolin jáddan, eaige duššan kultuvrrat dehe gielat sáhte máhcahuvvot ealasin dehe daid ii sáhte hukset dálá áigge vuođul ođđa ipmárdussan jáddan kultuvrra sisdoalus.

fin	Kulttuurin ja kielen sammuminen on toki aina menetys.
sme	Kultuvrra ja giela jáddan lea almmatge álot massin.

fin	Kulttuurit ja kielet kuolevat joko vapaaehtoisesti, pakotettuina tai yhteiskunnallisen painostuksen tukemana.
sme	Kultuvrrat ja gielat jáddet juogo eaktodáhtolaččat, bákku ovddas dehe jáddama doarju servodatlaš deaddin.

fin	On hyvin mielenkiintoista, että professori Jokelan mielestä metsäsaamelaiskulttuuri olisi saamelaiskäräjille - tai minulle - tabu.
sme	Lea hui miellagiddevaš, ahte professor Jokela mielas vuovdesápmelaš kultuvra livččii sámediggái – dehe munnje – tabu.

fin	Olen keskustellut asiasta blogissani ja tuonut tutkimustietoa ja saamelaista perimätietoa esille keskustellessani eri politiikkojen ja tutkijoiden kanssa.
sme	Lean ságastallan áššis bloggastan ja buktán dutkandieđu ja sápmelaš árbedieđu ovdan ságastaladettiinan sierra politihkkáriiguin ja dutkiiguin.

fin	En ole vaan saanut yhtäkään kiistatonta todistetta keneltäkään metsäsaamelaiskulttuuriin muinaisesta olemassaolosta, millainen kulttuuri olisi ollut enkä selvitystä sille miksi fiktiivisestä asiasta täytyy niin kovasta keskustella ja mitä ihmeen merkitystä sillä on.
sme	In fal leat ožžon ovttage šiitemeahttun duođaštusa ovttasge vuovdesápmelaš kultuvrra dološ eksisteanssas, makkár kultuvra livččii leamaš inge čilgehusa dasa manin fiktiivvalaš áššis galgá nu sakka ságastallat ja mii ipmaša mearkkašumiid das lea.

fin	Käsitys siitä, että olisi ollut olemassa metsäsaamelaiskulttuuri pohjautuu yhden erityismaakirjan otsikkoon ja tietysti väärintulkittuihin vanhoihin lappologeihin, Itkoseen, Tegengreniin ja Virrankoskeen, joista erityisesti Tegengren on vuonna 1952 julkaistussa tutkimuksessa En utdöd lappkultur i Kemi lappmark käsitellyt Kemin saamelaiskulttuurin sammumista.
sme	Ipmárdus das, ahte livččii leamaš vuovdesápmelaš kultuvra vuođđuduvvá ovtta sierraeanangirjji bajilčállosii ja diehttelas boastut dulkojun boares lappologaid čállosiidda, namalassii Itkosii, Tegengrenii ja Virrankoskii, main earenoamážit Tegengren lea jagi 1952 almmustuvvan dutkamušastis En utdöd lappkultur i Kemi lappmark gieđahallan Giema sámi kultuvrra jáddama.

fin	Tegengren ei kuitenkaan määrittänyt kulttuurimuotoa metsäsaamelaiseksi vaan on todennut heidän harjoittaneen pyyntiä ja kalastusta – kuten kaikkien muidenkin saamelaissiitojen jäsenet.
sme	Tegengren ii goitge meroštallan kulturhámi vuovdesápmelažžan muhto son lea gávnnahan sin bivdán ja guolástan – dego buot earátge sápmelaš siiddaid oasálaččat.

fin	Myös I. Fellman on todennut, että Enontekiöllä olisi ollut metsäsaamelaisia – vaikka hän ei edes käynyt Enontekiöllä.
sme	Maiddái I. Fellman lea gávnnahan, ahte Eanodagas livčče leamaš vuovdesápmelaččat – vaikko son ii mannan aginis Eanodagas.

fin	Tällä Fellman viittasi saamelaisin, jotka eivät harjoittanee poronhoitoa.
sme	Dáinna Fellman čujuhii sápmelaččaide, geat eai bargan bohccuiguin.

fin	Näiden tietojen valossa on mahdotonta todistaa olisiko metsäsaamelaiskulttuuria ollut ja millainen se olisi ollut.
sme	Dáid dieđuid čuovggas lea veadjemeahttun duođáštit livččiigo vuovdesápmelaš kultuvra oba leamašge ja de vel makkár dat livččii leamaš.

fin	Toki historian saatossa on voinut olla metsä- tai peltosaamelaisiksi tai vaikka kenkäheinäsaamelaisiksi itseään kutsuvia ryhmiä, mutta sitä emme voi koskaan tieteen avulla selvittää.
sme	Historjjá áiggehan gal leat sáhttán vuovde- dehe bealdosápmelažžan dehe vaikkobe gámasuoidnesápmelažžan iežaset gohčodan joavkkut, muhto danhan mii eat sáhte diehtaga vuođul čielggadit.

fin	Ihmiskunnan historia on täynnä kadonneita ja kuolleita kulttuureja, senhän arkeologinen tutkimuskin todistaa.
sme	Olmmošsoga historjjás leat dievva jávkan ja jáddan kultuvrrat, danhan arkeologalaš dutkamušnai duođašta.

fin	Nykytutkimuksessa tulee olla huolellinen ennen kuin esittää väitteitä jonkin kulttuurimuodon olemassaolosta muutamien kirjallisen lähteen perustalta.
sme	Dálá dutkamušas galgá leat fuolalaš ovdal go ovddida nággosiid muhtin kulturhámi eksisteanssas muhtin čálalaš gáldu vuođul.

fin	Jo muutamatkin maininnat ovat aiheuttaneet ikäviä seurauksia nykysaamelaiskulttuurille.
sme	Juo muhtin namuheamit leat dagahan ahkidis čuovvumušaid dálásámi kultuvrii.

fin	Nykyisin ” metsäsaamelaisasiassa ” kyseessä on vain saamelaisiksi haluavien suomalaisten ja lappalaisten uusi pyrkimys uudelleenkirjoittaja historiaa ja saamelaiskulttuuria siten, että se palvelee nykyisten suomalaisten tarpeita.
sme	Dálá áigge ” vuovdesápmelašáššis ” lea gažaldat sápmelažžan hálolaš suopmelaččaid ja láddelaččaid ođđa viggamuš čállit ođđasit historjjá ja sámi kultuvrra nu ahte dat bálvala dáláš suopmelaččaid dárbbuid.

fin	Historian uudelleenkirjoitus palvelemaan ajan poliittisia tavoitteita on tunnettua kautta historian.
sme	Historjjá ođđasit čállin bálvalit áiggi politihkalaš ulbmiliid lea beakkán miehtá historjjá.

fin	En pysty ymmärtämään että miksi Kittilä matkailua ei voida kehittää alueen elävän kulttuurin pohjalta tarjoten aitoja kokemuksia eikä muovimaisia ja keinotekoisia matkailupalveluita.
sme	In bastte ipmirdit manne Gihttela turismma ii sáhte gárgehuvvot guovllu ealli kultuvrra vuođul ja nu ahte fállojuvvojit eakti muosáhusat eaige plastihkalágán ja dahkkojuvvon turismabálvalusat.

fin	Eikö suomalaiskulttuuri tarjoa riittäviä matkailuelämyksiä ?
sme	Iigo suopmelaš kultuvra fála dárbbatlaš turismamuosáhusaid ?

fin	Mikä on vikana suomalaisessa kulttuuriperinnössä kun sitä ei haluta arvostaa ja tuoda esille matkailupalveluissa ?
sme	Mii vigiid suopmelaš kulturárbbis lea go dat ii háliduvvo adnot árvvus ja buktot ovdan turismabálvalusain ?

fin	Miksi turisteja halutaan huijata tällaisella toiminnalla ?
sme	Manne turisttaid galgá dájuhit dákkár vugiiguin ?

fin	Matkailuteollisuuden tulevaisuus on epävarma ilmastonmuutoksesta ja talouskriiseistä johtuen.
sme	Turismaindustriija boahtteáigi lea eahpesihkar dálkkádatnuppástusa ja ekonomiijaroasuid geažil.

fin	Matkailun valtti pohjoisessa on luonnonmukainen kaunis luonto, ekologisuus ja aitous.
sme	Davvin turismma geasuha luondduviđa ja čáppa luondu, ekologalaš dássedeaddu ja eaktivuohta.

fin	Turistit ovat entistä valistuneempia ja yhä suurempi osa turisteista haluaa matkailun olevan ekologisesti ja eettisesti kestävää.
sme	Turisttat leat ovdalačča diđolaččabut ja ain stuorit oassi turisttain hálidit, ahte mátkedoaibmaealáhus lea ekologalaččat ja etihkalaččat suvdil.

fin	Keinotekoisen menneisyyden luominen ja historian uudelleenkirjoitus voi johtaa turistien katoamiseen.
sme	Dahkkojun mannanáiggi luovvan ja historjjá ođđasit čállin sáhttá jávkadit turisttaid eret.

fin	Vuontisjärvellä tapaninpäivänä
sme	Vuottesjávrres maŋit juovlabeaivve