fin	Pitkä urakka on ohi - saamelaiskäräjälakityöryhmän työ on päättynyt
sme	Guhkes rahčan lea meaddel – sámediggelága ođasnuhttinbargojoavkku bargu lea nohkan

fin	Saamelaiskäräjälain uudistamista valmistellut työryhmä luovutti eilen mietintönsä oikeusministeri Anna-Maja Henrikssonille.
sme	Sámedikki ođasnuhttima válmmaštallan bargojoavku luobahii ikte smiehttamušas vuoigatvuohtaministtar Anna-Maja Henrikssonii.

fin	Työryhmän mietintö oli yksimielinen.
sme	Bargojoavkku smiehttamuš lei ovttamielalaš.

fin	Tämä on todella tärkeää, koska se antaa hyvän pohjan ja edellytykset sille, että työryhmän esitykset myös toteutetaan.
sme	Dát lei duođaid dehálaš, daningo dat addá buori vuođu ja eavttuid dasa, ahte bargojoavkku evttohusat maid olláhuhttojit.

fin	Saamelaiskäräjälakityöryhmä on tehnyt perusteellista ja huolellista työtä hyvässä yhteishengessä.
sme	Sámediggelága ođasnuhttinbargojoavku lea bargan vuđolaš ja fuolalaš barggu buori ovttasbargovuoiŋŋas.

fin	Työryhmän mietintöä voi pitää erinomaisena kompromissina ja toivonkin, että se hyväksytään sellaisenaan mahdollisimman nopeasti.
sme	Bargojoavkku smiehttamuša sáhttá atnit earenoamáš buorrin kompromissan ja sávannai, ahte dat dohkkehuvvo dakkáražžan nu jođánit go vejolaš.

fin	Saamelaiskäräjiä edusti työryhmässä lisäkseni I varapj Tiina Sanila-Aikio ja elinkeino- ja oikeuslautakunnan pj Nilla Tapiola.
sme	Sámedikki ovddastii bargojoavkkus mu lassin I várresd Tiina Sanila-Aikio ja ealáhus- ja vuoigatvuohtalávdegotti sd Nilla Tapiola.

fin	Lisäksi saamelaiskäräjien lakimiessihteeri Aimo Guttorm toimi pysyvänä asiantuntijanamme työryhmässä.
sme	Dasa lassin sámedikki láhkaolmmoščálli Aimo Guttorm doaimmai bissovaš áššedovdin bargojoavkkus.

fin	Täytyy sanoa, että meillä oli erinomainen ryhmä ja teimme todella paljon töitä työryhmän mietinnön eteen.
sme	Ferte dadjat, ahte mii leimmet earenoamáš buorre joavku ja barggaimet duođaid olu bargojoavkku smiehttamuša áigái oažžuma várás.

fin	Työmme perustui saamelaiskäräjien vaalikauden toimintaohjelmaan, kansainvälisiin velvoitteisiin ja saamelaiskäräjien hallituksen kannanottoon.
sme	Min bargu vuođđuduvai sámedikki válgaáigodaga doaibmaprográmmii, riikkaidgaskasaš álbmotrievtti geatnegasvuođaide ja sámedikki stivrra cealkámuššii.

fin	Olo on helpottunut, koska työ on saatu päätökseen.
sme	Dilli lea geahppánan, daningo bargu lea gárvánan.

fin	Odotan saamelaisten suhtautumista työmme tuloksiin suurella mielenkiinnolla.
sme	Vuorddán stuora beroštumiin maid sápmelaččat jurddahit bargomet bohtosiin.

fin	Saamelaisten kannalta esitykset ovat tärkeitä.
sme	Sápmelaččaid dáfus evttohusat leat dehálaččat.

fin	Toteutuessaan laki estäisi saamelaisten sulautumisen suomalaiskulttuuriin.
sme	Olláhuvvamis mielde láhka easttálii sápmelaččaid suddama suopmelaš kultuvrii.

fin	Tärkein esitys on saamelaismääritelmän muuttaminen.
sme	Deháleamos evttohus lea sápmelaš meroštallama rievdadeapmi.

fin	Myös saamelaista kulttuuri-itsehallintoa, vaalijärjestelmää ja saamelaisten mahdollisuutta vaikuttaa saamelaiskäräjien päätöksiin kehitetään.
sme	Maiddái sámi kulturiešstivrejupmi, válgavuogádat ja sápmelaččaid vejolašvuohta váikkuhit sámedikki mearrádusaide gárgehuvvojit.

fin	Tarve saamelaiskäräjälain uudistamiseksi oli suuri.
sme	Dárbu sámediggelága ođasnuhttimii lei stuoris.

fin	Lainsäädäntömme oli vanhentunutta ja toisaalta kulttuuri-itsehallintoamme rajoittavaa, koska laissa ja asetuksessa säädettiin hyvin tarkasti henkilöstöstä ja esimerkiksi vaalilautakunnan henkilöstön palkkaukseen tuli pyytää oikeusministeriön lupa.
sme	Ovddit láhka lei boarásnuvvan ja nuppe dáfus dat ráddjii min kulturiešstivrema, daningo lágas ja ásahusas mearriduvvui hui dárkket bargiin ja ovdamearkkadihte válgalávdegotti bargiid bálkáheapmái galggai jearrat vuoigatvuohtaministeriija lobi.

fin	Nämä puutteet on esityksessä nyt korjattu.
sme	Dát váillit leat evttohusas dál divvojuvvon.

fin	Kaikkein tärkein työryhmän esitys oli saamelaismääritelmän muuttaminen vastaamaan saamelaisyhteisön omaa käsitystä saamelaisuudesta.
sme	Buot deháleamos bargojoavkku evttohusain lei sápmelašmeroštallama earáhuhttin dávistit sámi servoša iežas ipmárdussii sápmelašvuođas.

fin	Nykyinen saamelaismääritelmä on luonut tilanteen, joka on jakanut saamelaisia ja suomalaisia ja mahdollistanut suomalaisten uudisasukkaiden jälkeläisten pääsemisen saamelaiskäräjien vaaliluetteloon.
sme	Dáláš sápmelašmeroštallan lea dahkan dili, mii lea juohkán sápmelaččaid ja suopmelaččaid ja dahkan vejolažžan suopmelaš ođđaorruid maŋisboahttiid beassama sámedikki válgalogahallamii.

fin	Uusi määritelmä koskee vain uusia saamelaiskäräjien vaaliluetteloon hakeutuvia henkilöitä eikä määritelmä edellytä mitään toimenpiteitä saamelaiskäräjien vaaliluettelossa jo olevilta henkilöiltä.
sme	Ođđa meroštallan guoská dušše ođđa olbmuid, geat ohcet sámedikki válgalogahallamii, iige meroštallan gáibit maidege doaibmabijuid olbmuin, geat juo leat sámedikki válgalogahallamis.

fin	Kuvassa saamelaiskäräjälain uudistamista valmistelleen työryhmän puheenjohtaja Riitta-Leena Paunio, oikeusministeri Anna-Maja Henriksson ja allekirjoittanut Helsingissä pidetyssä mietinnön luovutustilaisuudessa.
sme	Govas sámediggelága ođasnuhttinbargojoavkku ságadoalli Riitta-Leena Paunio, vuoigatvuohtaministtar Anna-Maja Henriksson ja mun Helssegis dollojuvvon luobahandilálašvuođas.

fin	Työryhmä otti saamelaismääritelmän muuttamisessa huomioon kansanvälisoikeudellisen kehityksen kuten YK:n alkuperäiskansajulistuksen sekä rotusyrjintäkomitean suositukset.
sme	Bargojoavku válddii sápmelašmeroštallama earáhuhttimis vuhtii riikkaidgaskasaš álbmotrievtti gárganeami dego maid ON:a álgoálbmotjulggaštusa ja nállevealahankomitea ávžžuhusaid.

fin	Saamelaiskäräjälakia säädettäessä vuonna 1995 lakiin otettiin nk. lappalaiskriteeri saamelaisten vastuksesta huolimatta.
sme	Sámediggelága mearridettiin jagi 1995 láhkii váldojuvvui ng. lappalaškriteara sápmelaččaid vuostálastimis fuolakeahttá.

fin	Silloin laki loukkasi saamelaisten itsemääräämisoikeutta ja saamelaisten oikeutta ylläpitää omaa kulttuuriaan.
sme	Dalle láhka loavkidii sápmelaččaid iešmearridanrievtti ja sápmelaččaid vuoigatvuođa bajásdoallat iežaset kultuvrra.

fin	Nyt Suomella on mahdollisuus korjata tekemänsä virheet ja hyväksyä työryhmän yksimielinen esitys saamelaismääritelmän muuttamiseksi.
sme	Dál Suomas lea vejolašvuohta divvut iežas dahkan meattáhusaid ja dohkkehit bargojoavkku ovttamielalaš evttohusa sápmelašmeroštallama rievdadeami várás.

fin	Esitys voi tulla herättämään paljon vastustusta saamelaisten kotiseutualueen suomalaisten keskuudessa, mutta asia koskee vain ja ainoastaan saamelaisia ja saamelaiskulttuurin tulevaisuutta.
sme	Evttohus sáhttá bohciidahttit olu vuostálastima sámi ruovttuguovllu láddelaččaid gaskavuođas, muhto ášši guoská duššebeare sápmelaččaid ja sámi kultuvrra boahtteáiggi.

fin	Työryhmän esitys muuttaa saamelaismääritelmää vahvistaa saamelaisten itsestään pitävän käsityksen saamelaisuudesta.
sme	Bargojoavkku evttohus earáhuhttit sápmelašmeroštallama nanne sápmelaččaid iežaset ipmárdusa sápmelašvuođas.

fin	Saamelaisuus edellyttää yhteyttä omaan saamelaissukuun, saamen kieleen ja saamelaiskulttuuriin.
sme	Sápmelašvuohta gáibida oktavuođa iežas sámi sohkii, sámegillii ja sámi kultuvrii.

fin	Saamelaiskulttuuria, joka sisältää myös saamen kielen, ei voi oppia kirjoista tai verorekistereistä, vaan se on sukupolvelta toiselle sukuyhteisössä siirtyvää perintöä.
sme	Sámi kultuvrra, mii sisdoallá maid sámegiela, ii sáhte oahppat girjjiin dehe gávdnat vearroregistaris, muhto dat lea árbi, mii sirdása sohkaservošis buolvvas nubbái.

fin	Ja vähintään ensimmäisen polven ja kolmannen polven on tullut kohdata.
sme	Ja unnimusat vuosttaš buolva ja goalmmát buolva leaba ferten deaivvadit.

fin	Jotta saamelaiskulttuuri voi säilyä omana, erityisenä alkuperäiskansakulttuurinaan saamelaismääritelmän on muututtava kuten työryhmä on esittänyt.
sme	Vai sámi kultuvra sáhttá seailut iežas, earenoamáš álgoálbmotkultuvran sápmelašmeroštallan ferte rievdaduvvot dakkárin dego bargojoavku lea evttohan.

fin	Saamelaiskäräjät olisi toivonut, että se olisi viimeinen valituselin saamelaisuudesta päätettäessä.
sme	Sámediggi livččii sávvan, ahte dat livččii maŋimus váidalanorgána go sápmelašvuođas mearriduvvo.

fin	On saamelaisten asia päättää, ketkä ovat saamelaisia ja tulkita saamelaiskäräjälakia.
sme	Sápmelaččaid áššihan dat lea mearridit geat leat sápmelaččat ja dulkot sámediggelága.

fin	Työryhmässä ei löytynyt tähän esitykseen yksimielisyyttä.
sme	Bargojoavkkus ii gávdnon dán evttohussii ovttamielatvuohta.

fin	Saamelaiskäräjien edustajat eivät kuitenkaan jättäneet eriävää mielipidettä mietintöön, koska se olisi voinut vaarantaa koko mietinnön esitysten toteutumisen, mutta näkemyksemme kirjattiin lain yksityiskohtaisiin perusteluihin.
sme	Sámedikki ovddasteaddjit eait goitge guođđán sierra oaivila smiehttamuššii, daningo dat livččii bidjan vára vuollái oba smiehttamuša evttohusaid olláhuvvama, muhto min oainnut registrerejuvvoje lága bienalaš ákkaide.

fin	Saamelaiskulttuuria ei ole tarkasti määritelty tätä ennen lainsäädännössä.
sme	Sámi kultuvra ii leat dárkket meroštallojuvvon dán ovdal lágain.

fin	Hallituksen esityksessä perustuslaiksi saamelaiskulttuuriin on luette kieli ja perinteiset elinkeinot kuten poronhoito, kalastus ja metsästys.
sme	Ráđđehusa evttohusas vuođđoláhkan sámi kultuvrii leat lohkkon giella ja árbevirolaš ealáhusat dego boazodoallu, guolástus ja meahccebivdu.

fin	Koska saamelaiskulttuuria ei ole määritetty lainsäädännössä, se on aiheuttanut epäselvyyttä viranomaisissa ja saamelaiskulttuurina onkin voitu pitää vain kieltä.
sme	Go sámi kultuvra ii leat meroštallojuvvon lágas, de dat lea dagahan eahpečielggasvuođa eiseválddiid olis ja sámi kultuvran lea sáhttán adnot duššebeare giella.

fin	Työryhmä on tehnyt laajan määritelmän siitä, mitä saamelaiskulttuuriin kuuluu.
sme	Bargojoavku lea hábmen viiddes meroštallama das, mii sámi kultuvrii gullá.

fin	Määritelmä ei ole kuitenkaan poissulkeva.
sme	Meroštallan ii leat goitge eretgokči.

fin	Lain pykälä on todella tärkeä, koska se ohjaa niin yhteistoimintavelvoitetta kuin korkeinta hallinto-oikeuttakin, kun se käsittelee mahdollisia saamelaiskäräjien vaaliluetteloon hakeutumisesta tehtyjä valituksia.
sme	Lága paragráfa lea duođaid dehálaš, daningo dat stivre nu ovttasbargangeatnegasvuođa dego alimus hálddahusrievttinai, go dat gieđahallá vejolaš váidalusaid, mat dahkkojit sámedikki válgalogahallamii ohcaleamis.

fin	Määritelmä on tältä osin todella tärkeä, koska mitä tahansa ei voi pitää saamelaiskulttuuriin kuuluvana.
sme	Meroštallan lea dán dáfus duođaid dehálaš, daningo mii beare ii sáhte adnot gullat sámi kultuvrii.

fin	Saamelaisten oikeusturva myös paranee, koska jatkossa vaaliluetteloon voisi hakeutua jatkuvasti eikä vain vaalivuonna.
sme	Sápmelaččaid riektedorvu maid buorrána, daningo boahttevuođas válgalogahallamii sáhttá ohcalit geažos áigge iige dušše válgajagi.

fin	Vaalilautakunnassa tulee myös olla jäseniä kaikista kolmesta saamelaisesta kieli- ja kulttuuriryhmästä, siis inarin-, koltan- ja pohjoissaamelaisista ryhmistä.
sme	Válgalávdegottis galget leat maid áirasat golmma sámi giella- ja kulturjoavkkus, anáraš-, nuortalaš ja davvisápmelaš joavkkuin.

fin	Toinen merkittävä työryhmän esittämä uudistus on neuvotteluvelvoitteen korvaaminen yhteistoimintavelvoitteella.
sme	Nubbi mávssolaš bargojoavkku evttohan ođastus lea ráđđádallangeatnegasvuođa buhtten ovttasbargangeatnegasvuođain.

fin	Yhteistoimintavelvoite ohjaa saamelaiskäräjien ja viranomaisten välisiä neuvotteluja tarkemmin kuin nykyisen lain muotoilu.
sme	Ovttasbargangeatnegasvuohta stivre sámedikki ja eiseválddiid gaskavuođa ráđđádallamiid dárkileappot go dáláš lágas lea hábmejuvvon.

fin	Yhteistoimintavelvoitteen tarkoitus on löytää viranomaisten ja saamelaiskäräjien välille yhteisymmärrys käsiteltävästä asiasta.
sme	Ovttasbargangeatnegasvuođa ulbmil lea gávdnat eiseválddiid ja sámedikki gaskii oktasaš ipmárdusa gieđahallanvuloš áššiin.

fin	Neuvottelut eivät olisi vain teknistä mielipiteen vaihtoa vaan ne velvoittavat niin saamelaiskäräjiä kuin viranomaisia ymmärtämään toistensa näkökulmia ja perustelemaan päätöksensä paremmin.
sme	Ráđđádallamat eai livčče dušše teknihkalaš oaivillonohallamat, muhto dat geatnegahttet sihke sámedikki ja eiseválddiid ipmirdit nuppiideaset geahččanguovlluid ja ákkastallat mearrádusaideaset buorebut.

fin	Lain muutos parantanee viranomaistoiminnan laatua, koska saamelaisiin vaikuttavat päätökset on perusteltava tarkemmin ja esitysten vaihtoehtoja on selvitettävä paremmin.
sme	Láhkarievdadus buorida eiseváldidoaimma šlája, daningo mearrádusat, mat váikkuhit sápmelaččaide, galget ákkastallojuvvot dárkileappot ja evttohusaid molssaeavttut galget čielggaduvvot buorebut.

fin	Yhteistoimintavelvoite helpottaa myös viranomaisten toimintaa koska laki ohjaa nykyistä selvemmin neuvottelujen tarkoitusta ja tavoitteita.
sme	Ovttasbargangeatnegasvuohta álkida maid eiseválddiid doaimma, daningo láhka stivre dáláža čielgaseappot ráđđádallamiid dárkkuhusa ja ulbmiliid.

fin	Työryhmä esittää saamelaiskäräjien parlamentarismin kehittämistä.
sme	Bargojoavku evttoha sámedikki parlamentárismma gárgeheami.

fin	Saamelaisilla olisi mahdollisuus tehdä saamelaiskäräjille aloite ja saamelaiskäräjien olisi lain mukaisesti otettava asia käsiteltäväksi.
sme	Sápmelaččain livččii vejolašvuohta dahkat sámediggái álgaga ja sámediggi galggalii lága mielde váldit ášši gieđahallamii.

fin	Uskon, että tämä mahdollisuus lisää saamelaisten kiinnostusta politiikkaan ja parantaa saamelaiskäräjien toimintaa.
sme	Jáhkán, ahte dát vejolašvuohta lasiha sápmelaččaid beroštumi politihkkii ja buorida sámedikki doaimma.

fin	Saamelaiskäräjille esitetään puhemiehistöä ja päätoiminen puheenjohtaja johtaa saamelaiskäräjien hallitusta.
sme	Sámediggái evttohuvvojit sáhkaolbmot, ja váldodoaibmasaš ságadoalli jođiha sámedikki stivrra.

fin	Päätoimisen puheenjohtajan peräkkäiset kaudet rajataan kolmeen.
sme	Váldodoaibmasaš ságadoalli maŋŋálas áigodagat ráddjejuvvojit golmma áigodahkii.

fin	Tämä on erinomainen uudistus, se estää saamelaiskäräjiä henkilöitymästä liikaa ja kehittää yleiskokouksen roolia ja asemaa.
sme	Dát lea earenoamáš buorre ođastus, dat eastá sámedikki gehččot dušše persovnna bakte ja dat gárgeha dievasčoakkáma rolla ja sajádaga.

fin	Toinen tärkeä uudistus on saamelaiskäräjien vaalijärjestelmän kehittäminen ja saamelaisten äänestäjien oikeusturvan turvaaminen.
sme	Nubbi dehálaš ođastus lea sámedikki válgaođastusa gárgeheapmi ja sápmelaš jienasteddjiid riektedorvvu sihkkarastin.

fin	Nykyisen kolmen sijasta ehdokkaalla tulee olla kymmenen saamelaisen muodostama vaaliyhdistys.
sme	Dáláš golmma sajes evttohasas galgá leat logi sápmelačča ráhkadan válgaovttastus.

fin	Vaaliyhdistykset voivat muodostaa myös yhteislistoja.
sme	Válgaovttastusat sáhttet ráhkadit maid oktasašlisttuid.

fin	Tämä on ensimmäinen askel siihen, että saamelaiskäräjien vaalit saadaan parlamentaarisemmaksi ja äänestäjille tietoa ehdokkaiden poliittisista kannoista nykyistä paremmin.
sme	Dát lea vuosttaš lávki dasa, ahte sámedikki válga ožžojuvvo parlamentáralaččabun ja jienasteddjiide diehtu evttohasaid politihkalaš oaiviliin dáláža buorebut.

fin	Pitkän ajan tähtäimenä tulee olla omien saamelaispuolueiden perustaminen.
sme	Guhkit áigge ulbmilin galgá leat iežas sámi bellodagaid vuođđudeapmi.

fin	Työryhmän ehdotus mukaan saamelaiskäräjillä tulee olemaan itsenäinen päätösvalta saamelaiskäräjien virkoihin ja niiden kelpoisuusehtoihin.
sme	Bargojoavkku evttohusa mielde sámedikkis galgá leat iehčanas mearridanváldi sámedikki virggiin ja daid dohkálašvuođa eavttuin.

fin	Näistä säädettäisiin saamelaiskäräjien työjärjestyksessä.
sme	Dáin mearriduvvolii sámedikki bargoortnegis.

fin	Saamelaisten kotiseutualueen pitkät etäisyydet on otettu myös huomioon ja kokouksia voi pitää myös videoneuvotteluilla.
sme	Sámi ruovttuguovllu guhkes gaskkat leat váldon maid vuhtii ja čoakkámat sáhttet dollojuvvot maid videoráđđádallamiid bakte.

fin	Saamelaiskäräjät tulisi täysin kirjanpito- ja tilintarkastuslain piiriin, mikä parantaa saamelaiskäräjien hallinnon läpinäkyvyyttä.
sme	Sámediggi boađálii dievaslaččat girje- ja rehketdoallolága ollái, mii buorida sámedikki hálddahusa čađačuovgivuođa.

fin	Nämä ehdotukset lisäävät saamelaiskäräjien mahdollisuutta kehittää omaa toimintaansa nykyistä tarkemmin.
sme	Dát evttohusat lasihit sámedikki vejolašvuođa gárgehit iežas doaimma dáláža buorebut.

fin	Työryhmä on tehnyt esityksensä hallituksen esityksen muotoon ja arvioinut niiden vaikutuksia.
sme	Bargojoavku lea dahkan evttohusaidis ráđđehusa evttohusa hápmái ja árvvoštallan dan váikkuhusaid.

fin	Jotkin esitykset edellyttävät saamelaiskäräjien rahoituksen lisäämistä.
sme	Muhtin evttohusat gáibidit sámedikki ruhtadeami lasiheami.

fin	Kokonaisuutena työryhmän esitys on ihmisoikeusmyönteinen.
sme	Ollisvuohtan bargojoavkku evttohus lea olmmošrivttiid dáfus miehtemielalaš.

fin	Esitys toimeenpanee pääministeri Jyrki Kataisen hallitusohjelman tavoitetta kehittää saamelaisten perustuslaillista itsehallintoa.
sme	Evttohus olláhuhttá oaiveministtar Jyrki Kataisa ráđđehusprográmma ulbmila gárgehit sápmelaččaid vuođđolágalaš iešstivrema.

fin	Esitys myös tukee Suomen kansainvälisten velvoitteiden toteutumista.
sme	Evttohus maid doarju Suoma riikkaidgaskasaš geatnegasvuođaid olláhuvvama.

fin	Esitys parantaa toteutuessaan Suomen kansainvälistä asemaa ihmisoikeuksissa ja lisää Suomen ulkopolitiikan uskottavuutta.
sme	Evttohus buorida olláhuvvamis mielde Suoma riikkaidgaskasaš sajádaga olmmošrivttiin ja lasiha Suoma olgoriikkapolitihka jáhkehahttivuođa.

fin	Esitys ei kuitenkaan ratkaise Ilo 169-sopimuksen ratifiointia vaan se on ratkaistava erikseen.
sme	Evttohus ii goitge čoavdde Ilo 169-soahpamuša ratifiserema, muhto dat galgá čovdojuvvot sierra.

fin	Kun saamelaisesta kulttuuri-itsehallinnosta säädettiin ensimmäisen kerran, siitä oli tarkoitus tehdä dynaamisesti kehittyvä.
sme	Go sámi kulturiešstivremis mearriduvvui vuosttaš geardde, de das galggai dahkkojuvvot dynámalaččat ovdáneaddji.

fin	Kehitys pysähtyi tähän päivään asti ja toivon, että kehitys jatkuu dynaamisena tämän lakiesityksen jälkeenkin.
sme	Ovdáneapmi bisánii otná beaivái ja sávan, ahte ovdáneapmi joatkahuvvá dynámalažžan dán láhkaevttohusa maŋŋelnai.

fin	Yle Sápmi on uutisoinut näyttävästi saamelaiskäräjälakityöryhmän ehdotuksista.
sme	Yle Sápmi lea ráhkadan ođđasiid oinnolaččat sámediggelága ođasnuhttinbargojoavkku evttohusain.

fin	Olen siitä hyvin iloinen.
sme	Lean das hui ilolaš.

fin	Asiaa on kommentoitu uutisissa myös paljon, vaikka tuntuu että kommentoijat eivät ole perehtyneet riittävästi mietintöön tai sen perusteluihin.
sme	Ášši lea kommenterejuvvon ođđasiin olu, vaikko orru leame nu ahte kommenterejeaddjit eai leat oahpásnuvvan dárbahassii olu smiehttamuššii dehe dan vuođuštusaide.

fin	Yle Sápmin haastattelussa työryhmän esityksen on väitetty lisäävän saamelaiskäräjien hallituksen valtaa.
sme	Yle Sápmi jearahallamis bargojoavkku evttohus lea čuoččuhuvvon lasihit sámedikki stivrra válddi.

fin	Työryhmän esitys sitä vastoin lisää yleiskokouksen valtaa.
sme	Bargojoavkku evttohus baicca lasiha dievasčoakkáma válddi.

fin	Yleiskokous käsittelisi valitukset saamelaiskäräjien vaaliluettelon täydentämisestä.
sme	Dievasčoakkán gieđahalalii váidalusaid sámedikki válgalogahallama dievasmahttimis.

fin	Nykyisin hallitus käsittelee valitukset.
sme	Dálá lága mielde stivra gieđahallá váidalusaid.

fin	Lisäksi yleiskokouksen asemaa saamelaiskäräjien politiikkaa ohjaavana elimenä vahvistettaisiin, koska yleiskokouksen tehtävistä säädettäisiin tarkemmin laissa.
sme	Dasa lassin dievasčoakkáma sajádat sámedikki politihka stivrejeaddji orgána nannejuvvolii, daningo dievasčoakkáma bargguin mearriduvvolii dárkileappot lágas.

fin	Nykyisessä laissa yleiskokoukselle ei ole annettu juurikaan muita tehtäviä kuin kertomuksen ja tilinpäätöksen hyväksyminen, budjetin päättäminen ja vaalikauden toimintaohjelman hyväksyminen.
sme	Dálá lágas dievasčoakkámii eai leat addojuvvon jur eará barggut go muitalusa ja rehketdoalloloahpaheami dohkkeheapmi, bušeahta mearrideapmi ja válgaáigodaga doaibmaprográmma mearrideapmi.

fin	Parlamentarismi ja yleiskokouksen ohjausvalta ja poliittinen toiminta tehostuisi saamelaiskäräjien puhemiehistön myötä.
sme	Parlamentarisma ja dievasčoakkáma stivrenváldi ja politihkalaš doaibma šattalii áhpaseabbon sámedikki sáhkaolbmuid mielde.

fin	Saamelaisradion haastatteluissa on kommentoitu saamelaismääritelmää siten, että esityksen perusteluihin ei ole ehditty riittävästi perehtyä.
sme	Sámi radio jearahallamiin lea maid kommenterejuvvon sámi merioštallama nu ahte evttohusa ákkaide ii leat háhppehuvvon vuojulduvvat dárbahassi bures.

fin	On epäilty sitä, miten saamelaiskulttuurin oppiminen sukuyhteisössä oikein tapahtuu.
sme	Lea eahpiduvvon dat mot sámi kultuvrra oahppan sohkaservošis dáhpáhuvvá.

fin	Vanha sanontahan kuuluu, että lapsen kasvattamiseen tarvitaan koko kylä.
sme	Boares dadjanvuohkihan dadjá, máná šaddadeapmái dárbbahuvvo oba siida.

fin	Saamelaisyhteisössä tämä sanonta on pitänyt paikkaansa kautta historian.
sme	Sámi servošis dát dadjanvuohki lea doallan deaivása historjjá čađa.

fin	Saamelaiskulttuuria ovat lapsille opettaneet ja opettavat edelleen isovanhemmat, tädit, sedät, serkut, sisarukset vanhempien lisäksi.
sme	Sámi kultuvrra leat mánáide oahpahan ja oahpahit ain áhkut ja ádját, muoŧát, goaskkit, siesát, čeažit, eagit, ednot, oambealet ja vilbealet váhnemiid lassin.

fin	Saamelaiskulttuuri on sukukeskeinen kulttuuri ja saamelaismääritelmä ilmentää tätä yhteisöllistä sidosta.
sme	Sámi kultuvra lea ain sohkaguovdasaš kultuvra ja sápmelašmeroštallan čájeha ja dovddaha dán searvvušlaš čanastaga.

fin	Saamelaiskulttuurin säilyminen edellyttää myös sosiaalisen järjestelmämme säilymistä.
sme	Sámi kultuvrra seailun gáibida maid sosiála vuogádahkámet seailuma.

fin	Saamelainen sukulaisuusterminologia, jossa erotetaan vanhempien sisarukset omilla termeillään ja tunnistetaan viisi eri sukupolvea ilmentää tätä sukuyhteyttä ja sosiaalista järjestelmää.
sme	Sámi sohkavuohtaterminologiija, mas sirrejuvvojit váhnemat oappážat sierra dearpmaiguin ja dovdojuvvojit vihtta buolvva čájeha dán sohkagullevašvuođa ja sosiála vuogádaga.

fin	Minä ja suurin osa saamelaisista on oppinut saamelaiskulttuurin, siihen liittyviä perinteitä, kielen ja elinkeinoja sukuyhteisössä - jokainen sukulainen on opettanut erityisesti niitä taitoja ja tietoja, jotka he hallitsevat parhaiten.
sme	Mun ja eatnasat sápmelaččain leat oahppan sámi kultuvrra, dan árbevieruid, giela ja ealáhusaid sohkaservošis – juohke fuolki lea oahpahan earenoamážit daid máhtuid ja dieđuid, maid sii máhttet buoremusat.

fin	Sukuyhteisö on suomenkielisessä hieman vieras käsite, ja se jos mikä, voi aiheuttaa hämmennystä.
sme	Sohkasearvvuš lea suomagielas veaháš amas doaba, ja dat jos mii, sáhttá dagahit moivvi.

fin	Saamelaiskulttuurissa käsite on mitä luonnollisin.
sme	Sámi kultuvrras doaba lea nu lunddolaš go juo sáhttá.

fin	On tärkeää, että työryhmän ehdotuksista keskustellaan saamelaisyhteisössä ja saamelaisjärjestöt olisivat aktiivisia asiassa.
sme	Livččii dehálaš, ahte bargojoavkku evttohusain ságastallojuvvo sámi servošis ja sámi searvvit livčče aktiivvalaččat áššis.

fin	Toivon kuitenkin keskusteluun osallistuvien muistavan sen, että vaikka työryhmän ehdotus on kompromissi, se kuitenkin kehittää merkittävästi saamelaisten asemaa.
sme	Sávan goitge ságastallamii oassálastiid muitit dan, ahte vaikko bargojoavkku evttohus lea kompromissa, de dat goitge buorida mearkkašahtti ládje sápmelaččaid sajádaga.

fin	Lain jatkovalmistelussa on vaikea odottaa mietintöön parannuksia ja painetta voi tulla joistakin ministeriöistä, saamelaisten kotiseutualueen kunnista ja saamelaisten oikeuksia vastustavilta tahoilta heikentää merkittävästi nykyistä esitystä erityisesti yhteistoimintavelvoitetta ja saamelaismääritelmää.
sme	Lága joatkkaválmmaštallamis lea váttis vuordit smiehttamuššii buorádusaid ja deaddu sáhttá boahtit ministeriijain, sámi ruovttuguovllu suohkaniin ja sámiid rivttiid vuostálastiin heajudit mearkkašahtti ládje dáláš evttohusa, earenoamážit ovttabargangeatnegasvuođa ja sápmelašmeroštallama.

fin	Jotta esitys voi edetä, se tarvitsee saamelaisyhteisöltä vahvan tuen ja yhteen hiileen puhaltamista.
sme	Vai evttohus sáhttá mannat ovddos, de dat dárbbaha sámi servoša nanu doarjaga ja ovtta áššui bossuma.