nob	Sannhets-og forsoningskommisjonen på Kvensk institutt 21.08.2020 Instituttets ansattes tanker og funderinger Forslag til hva som kan gjøres Stipender og etterutdanning i kvensk fra Utdanningsdirektoratet.
fkv	Tottuuen- ja sovinonkommisjuuni Kainun institutissa 21.08.2020 Institutin työtelijöitten ajatuksii ja hunteerinkkii Ehotuksii siitä mitä saatettais tehhä Stipendit jatkokoulutuksheen kväänin kielessä Koulutusdirektoraatilta.

nob	Kanskje en innkjøpsordning for kvenskspråklig litteratur.
fkv	Kvääninkielinen litteratuuri osto-oorninkhiin piian.

nob	Utvikling av undervisnings- og lærematerialer.
fkv	Opetus- ja oppimateriaaliitten kehittäminen.

nob	At det skulle være mulig å ha kvensk hele skoletiden fra 1. klasse til slutten av videregående.
fkv	Ette olis maholisuus oppiit kväänin kieltä koko kouluaijan 1. klassista jatkokoulun lopphuun.

nob	Bedre posisjon for kvensk språk i skoleverket.
fkv	Kväänin kielele parempi posisjuuni kouluvärkissä.

nob	Mer kunnskap om kvener og kvensk språk til alle i skoleverket, i hele Norge.
fkv	Enämen tiettoo kvääniitten ja kväänin kielen ympäri kaikile kouluvärkissä, koko Norjassa.

nob	Bedre ordninger for førskole- og skolelærere som ønsker å lære seg kvensk.
fkv	Paremat oorningit alkukoulun- ja koulunopettaajiile jokka haluthaan oppiit kväänin kieltä.

nob	Hva har skjedd etter stiftelsen av Kvensk institutt? Det har kommet en ny generasjon av kvenske språkbrukere og språkmedarbeidere.
fkv	Mitä oon tapattunnu Kainun institutin perustamisen jälkhiin Oon tullu uusi sukupolvi kväänin kielen puhhuujiita ja kielityötelijöitä.

nob	Det er ikke lenger like mye bitterhet.
fkv	Ei ole ennää niin paljon katkeruutta.

nob	Det er ikke lenger tabu å snakke kvensk til barna.
fkv	Ei ole ennää tabu ette puhhuut lapsile kväänii.

nob	Den nye generasjonen fornyer og beriker kvensk språk.
fkv	Uusi sukupolvi uuistaa ja rikastuttaa kväänin kieltä.

nob	Det er forskjellige meninger og synsvinkler.
fkv	Oon erilaiset mielipittheet/meiningit ja näkövinkkelit.

nob	Det har blitt gjort mye for det kvenske språkets infrastruktur, det er på tide å heve språket til nivå 3. Språk og kultur har kommet mer fram – det blir sett på som positivt.
fkv	Kväänin kielen infrastruktuurin eestä oon tehty paljon työtä, olis jo aika nostaat kielen 3. tasale. Kieli ja kulttuuri oon tulheet enämen framile - net nähhään positiivisenna.

nob	Det har kommet nye språkbrukere.
fkv	Oon tullu uussii kielenpuhhuujiita.

nob	Språkreirvirksomheten har begynt - språket har en framtid.
fkv	Kielipesätoimet oon aloitettu - kielelä oon tulleevaisuus.

nob	Språkkafeer.
fkv	Kielikafeat.

nob	Språkteknologi, ordbok, rettskrivingsprogram, at de voksne får muligheten til å utvikle eller ta tilbake språket.
fkv	Kieliteknologii, sanakirja, oikheinkirjoitusprogrammi, ette raavhaat saahaan maholisuuen kehittämhään tahi ottamhaan kielen takaisin.

nob	Språksentre.
fkv	Kielisentterit.

nob	Forskjellige arrangementer, slik som Kippari, Paaski, kvensk språkdag, kvenuka, kvendagen.
fkv	Erilaiset tapattumat, niin ko Kippari, Paaski, kväänin kielipäivä, kvenuka, kvendagen.

nob	Språkting, språktingets fb-tjeneste.
fkv	Kielitinka, kielitingan fb-palvelus.

nob	Kvensk grammatikk.
fkv	Kainun kielen grammatikki.

nob	Hva vi gjør i vårt arbeid
fkv	Enämen käänöstillauksii.

nob	Forsøke selv å være positive (og tålmodige) Oversettelsesarbeid og ordutviklingsarbeid Språkreirprosjekt Ordbok Planlegge og være til stede under kvenske arrangementer Holde kurs og seminarer
fkv	Mitä met tehemä meän työssä Freistata itte olla positiivissii (ja kärsivällissii) Käänöstyö ja sannoin kehittäminen Kielipesäprosjekti Sanakirja Plaanata ja olla paikala kväänintapattumissa Pittää kurssii ja seminaarii

nob	Utfordringer Holdningene påvirker ennå.
fkv	Haastheet Attityydit vaikutethaan vieläki.

nob	Fortsatt ser man skriverier i avisa om at kvensk språk ikke er noe ordentlig språk, og at man burde skrive finsk.
fkv	Vieläki näkkee aviisissa kirjoituksii, ette kväänin kieli ei ole oikkee kieli, ja pitäis kirjoittaat suomee.

nob	Den traumatiserte generasjonen.
fkv	Traumatiseeraattu sukupolvi.

nob	Burde det være noe tiltak for denne generasjonen?
fkv	Pitäiskö olla jokku toimet tälle sukupolvele?

nob	Er det noe konkret vi kan gjøre?
fkv	Mitä met saattaisimma konkreettisesti tehhä?

nob	Folk tenker at det er ekspertene og skolen som skal redde språket.
fkv	Ihmiset ajatelhaan ette oon assiintunttiijat ja koulu kekkä piethään pelastaat kielen.

nob	Ord er en personlig sak for mange.
fkv	Sanat oon personaaliset assiit monele.

nob	Når det ikke finnes noe ord på kvensk, så er det den samme diskusjonen om vi skal låne fra norsk eller finsk eller lage et nytt ord. Det med “hvem kan flest ord” ser til å være en konkurranse.
fkv	Joka kerta ko ei ole sana kvääniksi oon sama diskusjooni ette lainathaanko norjan tahi suomen kielestä tahi hoksaamako uuen sanan. Se kuka saattaa enämen sannoi näyttää olleevan niin ko kilpa.

nob	Svarthvite holdninger til skandinaviske og andre låneord.
fkv	Mustavalkkeet attityydit skandinaavilaissii ja muita lainasannoi kohthaan.

nob	Man ser ikke det helhetlige bildet at det normerte språket må passe mange.
fkv	Ei näjetä kokhoonaiskuvvaa sitä ette normeerattu kieli pittää passata monele.

nob	Folk vet ikke hva språktinget har vedtatt.
fkv	Ei tyhä eri dialektialoile mutta kans aloittelijoile ja oppiijoile.

nob	For noen er kanskje språket for hellig til å brukes.
fkv	Ihmiset ei tiä mitä kielitinka oon päättäny.

nob	I praksis finnes det ikke noe sted hvor man kan snakke kvensk, siden det alltid er en norsktalende til stede.
fkv	Kieli oon piian liian pyhä pittäät joilekuile Ei praksisissa ole paikkaa missä puhhuut kväänin kieltä, ko tasan oon paikala joku norjankielinen.

nob	For mye å gjøre på for få folk.
fkv	Liijan paljon työtä liijan vähile ihmisille.

nob	Alt arbeid med kvensk er viktig, og om du sier nei er det som om du hindrer kvensaken.
fkv	Kaikki kväänityö oon tärkkee ja jos sanot ei niin oon niin ko estät kväänihomman Kaikila ei ole luottamusta sanakirjhaan.

nob	Alle har ikke tillit til ordboken.
fkv	Het ei tasan sano meile ko het löytethään feilii.

nob	Det er ikke alltid de forteller oss det når de finner feil.
fkv	Sanakirjatyö tapattuu samanaikaisesti ko normeerinkityö.

nob	Ordbokarbeidet skjer samtidig med normeringsarbeidet.
fkv	Joskus oon vaikkee oikaista assiita ko ei ole tehty päätöksii.

nob	Hvoran kan instituttet være med på å påvirke disse utfordringene Fjerne byrdene etter generasjonene før oss Skrive egne memorarer og planlegge kurs og arrangementer.
fkv	Kunka institutti saattais olla myötä ette vaikuttaat näihin haastheissiin

nob	Språkkafeenes rolle?
fkv	Kielikafeoitten rooli?

nob	Informere folk at hvis vi tar ansvaret for alt (ordboken, grammatikken, normeringsarbeidet), så kan det være at vi gjør avgjørelser som for dem er merkelige eller som de ikke kjenner til.
fkv	Informeerata ihmissii siitä ette jos met otama eesvastauksen kaikesta (sanakirjasta, grammatikista, normeeringista), niin se saattaa olla ette tehemä semmoissii päätöksii mistä het vieroksuthaan tahi ei tietä.

nob	Skape nye holdinger til språklige feil.
fkv	Luoa uuet attityydit kielelisistä feiliistä.

nob	Skape et rom hvor det er trygt å gjøre feil og hvor feil sees på som positivt, siden de er et skritt videre.
fkv	Luoa tilan missä oon turvalista tehhä feilii ja ette feilit oon positiivinen assii, ko net oon yksi askel etheenkäsin.

nob	Uten å gjøre feil lærer man ikke.
fkv	Ilman niitä ei opita.

nob	Også vise folk at det ikke er farlig å leke med språket, for eksempel lage nonsense-rim.
fkv	Kans näyttäät ihmisille ette se ei ole vaaralista tierata kielen kans, esimerkiksi tehhä nonsense-lorrui.

nob	Si under tilstelninger hvor vi er med at en måte å rette på når folk sier feil er si hva som er riktig uten å peke “nå sa du feil!
fkv	Sannoot tapattumissa missä olema myötä ette yksi tapa oikaistaat ko ihmiset sanothaan väärin, oon sannoot mikä oon oikhein ilman ette peekata “nyt sie tehit feilin!

nob	” Forsøke å si til folk at vi er alle til syvende og sist i samme båt når det gjelder kvensk språk.
fkv	” Freistata muistela ihmisille ette olema kaikki lopun lopuksi samassa venheessä kielen kans.

nob	Både nybegynneren og morsmålsbrukeren har de samme utfordringene med å finne samtalepartnere og et sted hvor man kan snakke kvensk.
fkv	Sekä aloitteliijalla ette äitinkielisellä oon samat haastheet ko pittää löyttäät puhetkaveriita ja paikan missä puhhuut.

nob	Og nesten alle opplever at noen andre kan kvensk bedre.
fkv	Ja kohta kaikki kojethaan ette joku muu saattaa kväänin kieltä paremin.

nob	Kanskje en forståelse for dette hadde redusert holdningene om at det å kunne ord på kvensk er en konkurranse.
fkv	Piian ymmärys tästä olis vähentänny sen käsityksen ette sannoin saattaaminen oon niin ko kilpa.

nob	Fortelle om hvordan vi arbeider med ordboken og si at det er en prosess som tar tid.
fkv	Muistela siitä kuinka työtelemmä sanakirjan kans ja sannoot ette työ oon prosessi mikä kestää.

nob	Det en stor og omfattende jobb.
fkv	Sanakirja ei saata noin vain olla valmis.

nob	Derfor er det bra når folk forteller oss det når de finner feil.
fkv	Sen tähen se oon hyvä ko ihmiset sanothaan sen meile ko het näjethään feilit.

nob	Informere om vedtakene til språktinget.
fkv	Informeerata kielitingan päätöksistä.

nob	Informere om at alle språkbrukere føler det samme for sine ord. Om vi velger dine ord kan det være noen andre føler at disse ordene er merkelige eller fremmede.
fkv	Informeerata siitä ette kaikki puhhuujat tunnethaan samoin omista sanoista. Jos valittemma sinun sanat, niin oon muut kekkä saatethaan tuntteet ette sanat oon ouot tahi vierhaat.

nob	Om vi er altfor ivrige etter å finne på nye ord kan det være at morsmålsbrukere ikke har lyst til å bruke dem eller ikke forstår hva de betyr.
fkv	Jos olema liijan innokkhaat hoksaamhaan uussii sannoi, se saattaa olla ette äitinkieliset puhhuujat ei haluta pittäät niitä tahi ei ymmäretä mitä meinathaan.

nob	Forsøke å velge ord som er felles for alle når det er mulig.
fkv	Freisata valita sanat mikkä oon yhtheiset kaikile, silloin ko oon maholista.

nob	Forsøke å skape mest mulig gjennomsiktige ord når man er nødt til å lage nye ord. Informere om låneord.
fkv	Freistata luoa maholisiman läpinäkkyyviitä sannoi, silloin ko oon pakko hoksata uuet sanat. Informeerata lainasanoista.

nob	For eksempel opplyse om at det er mange låneord i norsk og engelsk, og at det trenger ikke være negativt å låne ord. Fortelle at skandinaviske låneord ikke bestandig er sett på som noe dårlig.
fkv	Esimerkiksi muistela kuinka paljon lainasannoi oon norjan ja engelskan kielessä ja ette se ei tarvitte olla huono assii ko lainaa sannoi. Muistela siitä ette skandinaaviset lainasanat ei tasan ole nähty huonoina assiina.

nob	Tidligere da mange ikke kunne norsk, da kunne det heve statusen litt om man sa for eksempel “strandile” isteden for “rannale”.
fkv	Ennen ko moni ei saattanu norjan kieltä, niin se saattoi nostaat heän oman statuksen vähän ko sanothiin esimerkiksi “strandile” sen sijhaan ko “rannale.

nob	Fortelle om at også finsk skriftspråk, bokmål og nynorsk er resultat av valg og kompromisser.
fkv	” Muistela siitä ette kans suomen kirjakieli, kirjanorja ja uusinorja oon resultaatti valinoista ja kompromissiista.

nob	Skape steder hvor man kan snakke kvensk.
fkv	Luoa paikkoi missä saattaa puhhuut kväänin kieltä.

nob	Forsøke å endre holdningene at det ikke er farlig å høre språk som man ikke (ennå) forstår. Og også skape det helhetsbildet at det er bedre at folk snakker.
fkv	Freistata muuttaat attityydii siitä ette ei ole vaaralista kuula kielii mitä ei (vielä) ymmärä ja kans luoa kokhoonaiskuvan ette parempi ette ihmiset puhuthaan.

nob	Det at folk snakker kvensk er viktigere enn om man gjør feil eller bruker de ordene som man selv synes er gode.
fkv	Puhuminen oon tärkkeempi ko se ette tehhäänkö feilii ja piethäänkö niitä sannoi, joista itte pittää hyvinä.

nob	Mer mentor-student virksomhet.
fkv	Lissää menttori-studentti toimintaa.

nob	Når folk har gått på nybegynnerkursene hos enten instituttet eller universitetet, kan man tilby dem muligheten å få en mentor som de kan snakke kvensk med og gjøre aktiviteter med på kvensk. Motivere folk til å lære kvensk og vise dem at man får jobb med det, og at det er nok arbeid til alle.
fkv	Ko ihmiset oon käynheet institutin tahi universiteetin alkukurssin, niin heile tarjothaan maholisuuen saaja menttorin, jonka kans puhhuut ja tehhä assiita kvääniksi Motiveerata ihmissii siihen ette oppiit kväänin kieltä ja näyttäät heile ette sillä saapi työn ja ette työtä oon nokko kaikile.

nob	I et nøtteskall: hjelpe folk med å få et helhetsbilde og hjelpe dem med å se sin egen del i det.
fkv	“Nöttikuoressa”: auttaat ihmiset saamhaan kokhoonhaiskuvan ja kans auttaat heitä näkemhään oman osan siinä.

nob	Forsøke selv å være gode forbilder.
fkv	Freistata itte olla hyvät esikuvat.